PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 248/2011 DES RATES
vom 9. März 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 812/2010 (2) („vorläufige Verordnung“) führte die Kommission einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein.
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines am 3. November 2009 gestellten Antrags („Antrag“) eingeleitet, der von der Association des Producteurs de Fibre de Verre Européens (APFE, inzwischen umbenannt in „GlassFibreEurope“) („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten entfällt.
(3)
Wie unter Randnummer 14 der vorläufigen Verordnung bereits erläutert, betraf die Dumping- und Schadensuntersuchung den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. WEITERES VERFAHREN
(4)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Einführung vorläufiger Maßnahmen beschlossen wurde („vorläufige Unterrichtung“), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden außerdem gehört.
(5)
Die Kommission holte alle weiteren Informationen ein, die sie für ihre endgültigen Feststellungen als notwendig erachtete. Neben den unter Randnummer 11 der vorläufigen Verordnung erwähnten Kontrollbesuchen wurde ein weiterer Kontrollbesuch im Betrieb von Saertex in Saerbeck, Deutschland, durchgeführt, einem der Verwender von Glasfasern, der den Verwenderfragebogen zurücksandte.
(6)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der VR China und die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll entsprechend der Änderung nach dieser Verordnung empfohlen werden sollten („endgültige Unterrichtung“). Nach dieser Unterrichtung wurde den Parteien ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(7)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
1. Gegenstand der Untersuchung: Einfuhren mit Ursprung in Malaysia, Taiwan und der Türkei
(8)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in Malaysia, Taiwan und der Türkei hätten ebenfalls Gegenstand dieser Untersuchung sein sollen. Er führte an, aufgrund der Nichtberücksichtigung dieser Länder komme es zu einer Diskriminierung, denn nach den vorläufigen Feststellungen sei das Volumen der Einfuhren aus diesen drei Ländern nicht unerheblich und es lägen Anscheinsbeweise für eine Preisunterbietung vor.
(9)
Hierzu ist zunächst darauf hinzuweisen, dass zum Zeitpunkt der Einleitung des Verfahrens keine Anscheinsbeweise für Dumping, eine Schädigung und einen ursächlichen Zusammenhang vorlagen - wie nach Artikel 5 Absatz 2 der Grundverordnung erforderlich -, die die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren aus diesen Ländern gerechtfertigt hätten. Vielmehr legten die Antragsteller in Bezug auf die Einfuhrmengen Informationen vor, nach denen die Einfuhren aus anderen Ländern sowie die entsprechenden Marktanteile seit 2004 rückläufig waren.
(10)
Was Malaysia, Taiwan und die Türkei betrifft, so bestätigte die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung durchgeführte Analyse, dass sowohl die Einfuhren aus Taiwan als auch diejenigen aus der Türkei im Bezugszeitraum zurückgingen (von 2,0 % auf 1,5 % beziehungsweise von 2,9 % auf 2,5 %), während die Einfuhren aus Malaysia leicht anstiegen (von 1,0 % auf 1,7 %). Diese Einfuhrmengen liegen zwar über den Mengen, die nach der in Artikel 5 Absatz 7 der Grundverordnung vorgesehenen Geringfügigkeitsschwelle für die Einbeziehung dieser Länder in die Untersuchung erforderlich sind, doch waren andere Voraussetzungen nicht erfüllt. Insbesondere wurden keine Informationen vorgelegt, die darauf hindeuten würden, dass die Einfuhren aus diesen Ländern gedumpt waren. Die Forderung nach einer Einbeziehung Malaysias, Taiwans und der Türkei wird daher zurückgewiesen.
C. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(11)
Es sei daran erinnert, dass es sich - wie unter Randnummer 15 der vorläufigen Verordnung dargelegt - bei der betroffenen Ware, wie sie in der Einleitungsbekanntmachung beschrieben wurde, um Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings, Vorgarne und Garne aus Glasfaserfilamenten sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle - handelt, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 und ex 7019 31 00 eingereiht werden („betroffene Ware“).
(12)
Wie unter Randnummer 19 der vorläufigen Verordnung dargelegt, wurde ferner beschlossen, Garne vorläufig als Teil der betroffenen Ware anzusehen, jedoch vorbehaltlich der weiteren Sachaufklärung im endgültigen Stadium der Untersuchung.
1.1. Garne
(13)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Maßnahmen wurde der Frage weiter nachgegangen, ob Garne, wie gefordert, ausgeschlossen werden sollten. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass vor der Einführung vorläufiger Maßnahmen in einer Vielzahl von Stellungnahmen der Ausschluss von Garnen gefordert worden war (siehe Randnummern 18 und 19 der vorläufigen Verordnung). Darüber hinaus gingen nach der Einführung der vorläufigen Maßnahmen zahlreiche zusätzliche und ausführlichere Informationen von interessierten Parteien ein. All diese Stellungnahmen wurden, wie nachstehend erläutert, eingehend geprüft.
(14)
Mehrere interessierte Parteien brachten vor, Garne sollten von den anderen drei unter Randnummer 17 der vorläufigen Verordnung erwähnten Warengrundtypen unterschieden werden, denn i) Garne hätten andere materielle und chemische Eigenschaften, ii) das Herstellungsverfahren für Garne unterscheide sich von dem der drei anderen Warengrundtypen und iii) Garne würden für andere Zwecke verwendet.
(15)
Was die Argumente unter i) und ii) anbelangt, so wurden Nachweise übermittelt, die auf charakteristische Merkmale von Rovings, Stapelfasern und Matten einerseits und von Garnen andererseits hinwiesen. Genauer gesagt werden Matten und Stapelfasern den Informationen zufolge typischerweise aus Rovings und nicht aus Garnen hergestellt. Nach der endgültigen Unterrichtung bestritt der Wirtschaftszweig der Union diese Unterscheidung und führte an, dass manche Spezialstapelfasern sehr wohl aus Garn hergestellt würden. Die Tatsache, dass es einige Spezialstapelfasern gibt, die aus Garn hergestellt werden, bedeutet jedoch nicht, dass Garne als Teil der Definition der betroffenen Ware angesehen werden sollten (siehe auch Randnummer 20).
(16)
Was das erste Vorbringen bezüglich der Unterschiede bei den grundlegenden chemischen und materiellen Eigenschaften angeht, so wurde von einer interessierten Partei eine Studie eines führenden Forschungsinstituts vorgelegt. In dieser Studie wurden unter anderem die materiellen und chemischen Eigenschaften von Rovings und Garnen miteinander verglichen. Nach der endgültigen Unterrichtung wurden zu den Ergebnissen dieses Vergleichs einige Vorbehalte geltend gemacht, die wiederum bestimmte Garnverwender zu wichtigen Stellungnahmen veranlassten. Aus diesen Informationen kann geschlossen werden, dass ein wesentlicher chemischer Bestandteil von Rovings, Matten und Stapelfasern „Silan“ ist, ein chemischer Haftvermittler, der die Haftung am Harz der Matrix verbessert. Bei der Herstellung von Garnen wird dieser chemische Hilfsstoff normalerweise nicht verwendet, sondern meist - als Gleit- und Schutzmittel - ein chemischer Hilfsstoff auf Stärke-Öl-Basis („Schlichte“); durch diesen kann das Garn den Beanspruchungen beim Hochgeschwindigkeitsweben standhalten. Im Gegensatz zu den Rovings, bei denen der Haftvermittler die Harzanhaftung verbessert, wirkt die „Schlichte“ der Harzanhaftung entgegen. In Bezug auf die grundlegenden chemischen Eigenschaften wurde ferner festgestellt, dass der für Garne verwendete Glasrohstoff eine gleichförmigere Zusammensetzung aufweist und uniformer ist als der Rohstoff für die anderen Warentypen.
(17)
Was die materiellen Eigenschaften betrifft, so haben Garne offensichtlich nicht dieselben grundlegenden Eigenschaften wie die anderen Warentypen. Erstens bestehen Garne im Allgemeinen anerkanntermaßen aus einem feineren Material mit einem viel geringeren Faserdurchmesser und einer viel geringeren linearen Dichte als Rovings. Zweitens handelt es sich bei Garn um den einzigen gedrehten Warentyp (wobei es auch ungedrehtes Garn (Zero-Twist-Garn) gibt).
(18)
In Bezug auf das zweite Vorbringen hinsichtlich der Unterschiede im Herstellungsverfahren sind sich zwar alle Parteien einig, dass die vier Warengrundtypen aus einer Quarzsand, Soda, Kalkstein, Kaolin und Dolomit enthaltenden Glasschmelze hergestellt werden, die durch eine perforierte hitzebeständige Platin-Rhodium-Spinndüse extrahiert wird, aber das Verfahren zur Herstellung von Garnen weist gegenüber dem für die anderen untersuchten Waren doch einige wichtige Unterschiede auf. So ist bei der Herstellung von Garnen eine größere Genauigkeit sowie eine gleichförmige Temperatur und Energiezufuhr erforderlich, wobei strengere Kontrollparameter angewendet werden müssen (Durchsatz der Spinndüsen usw.). Da die Löcher der Spinndüsen kleiner sind, ist der Produktionsausstoß im Vergleich zu den anderen Waren erheblich niedriger. Daher werden die Schmelzöfen normalerweise entweder zur Herstellung von Garnen oder zur Herstellung von Rovings verwendet - aus wirtschaftlichen Gründen verfahren die Glasfaserhersteller nämlich so, dass derselbe Schmelzofen nicht abwechselnd bei der Herstellung dieser beiden Waren eingesetzt wird. Ein weiterer Unterschied im Herstellungsverfahren besteht darin, dass Garne im Anschluss an das Düsenziehverfahren noch verdreht werden.
(19)
Hinsichtlich des Arguments unter iii) in Bezug auf die Unterschiede bei den Anwendungen wurde festgestellt, dass die im Vergleich zu Rovings, Stapelfasern und Matten anderen chemischen Eigenschaften von Garnen im Zusammenhang mit den anderen Verwendungen von Garnen stehen. Es war zwar vorläufig der Schluss gezogen worden, dass „fast alle Typen der betroffenen Ware (…) im Wesentlichen für dieselben Zwecke verwendet werden“, doch auf der Grundlage der nach der vorläufigen Unterrichtung eingegangenen Stellungnahmen wurde dieser Punkt weiter untersucht und es wurde festgestellt, dass Rovings, Stapelfasern und Matten zur Verstärkung von Kunststoffen in Verbundwerkstoffen eingesetzt werden, Garne dagegen in erster Linie bei der Herstellung technischer Werkstoffe mit viel geringerem Gewicht für Anwendungen im Bereich der technischen Gewebe wie beispielsweise für hochwertige Isolations-, Schutz- und Filtrationszwecke. In manchen Fällen wären Garne möglicherweise auch für Verstärkungszwecke geeignet; dies beträfe allerdings lediglich sehr wenige Fälle und auch dann wäre eine solche Verwendung angesichts der im Vergleich zu Rovings sehr hohen Kosten von Garn aus wirtschaftlichen Gründen eher unwahrscheinlich.
(20)
In Anbetracht der oben angeführten Unterschiede ist es nicht überraschend, dass auch der Markt eine Unterscheidung zwischen Garn und den anderen drei Waren macht. So wurde sowohl von den Verwendern als auch vom Wirtschaftszweig der Union ein Marktbericht vorgelegt, der in einer unabhängigen Fachzeitschrift für Verbundstoffe veröffentlicht worden war. In diesem Bericht, der in keiner Weise mit diesem Antidumpingverfahren im Zusammenhang stand, wurde zunächst erklärt, dass aufgrund der Herstellung und der Verwendungen zwischen Garnen und Rovings zu unterscheiden sei. Anschließend wurde für die beiden Gruppen - nämlich i) Rovings, Stapelfasern und Matten zusammengenommen und ii) Garne - die Gesamtproduktionskapazität im Bereich Glasfasern eingehend analysiert (3).
(21)
Was die etwaige Substituierbarkeit zwischen Garnen und den anderen Warengrundtypen anbelangt, so ist darauf hinzuweisen, dass eine solche Substitution, wie bereits unter Randnummer 19 der vorläufigen Verordnung festgehalten, theoretisch möglich wäre, da Garne in einer begrenzten Zahl von Anwendungen anstelle anderer Typen verwendet werden könnten. Nach weiteren Analysen hat die Kommission jedoch festgestellt, dass dies aufgrund der erheblichen Differenz zwischen den Herstellkosten für Garne und denjenigen für die anderen Waren, die sich durch die unter Randnummer 18 erwähnten Unterschiede im Herstellungsverfahren erklären lässt, in der Praxis keinesfalls eine wirtschaftlich sinnvolle Option darstellen würde.
(22)
In dem Antrag, der zur Einleitung dieser Untersuchung führte, wurde ausdrücklich erwähnt, dass die betroffene Ware eine einzige Funktion und somit einen einzigen Zweck erfüllt beziehungsweise einer einzigen Verwendung dient, nämlich der Verstärkung von Kunststoffen in Verbundwerkstoffen. Vor dem Hintergrund unterschiedlicher Verwendungen von Garnen, die auch mehrere andere Verwendungen als für Verbundwerkstoffe umfassen, wurde bei der obengenannten Analyse jedoch festgestellt, dass Unterschiede im Herstellungsverfahren für Garne gegenüber dem für Rovings (und Stapelfasern und Matten) zu wesentlich anderen grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften führen. Die Stellungnahmen, die nach der endgültigen Unterrichtung hierzu eingingen, änderten nichts an dieser Schlussfolgerung.
(23)
Aus den vorstehenden Gründen wird der Forderung nach dem Ausschluss von Garnen aufgrund der gegenüber Rovings, Stapelfasern und Matten anderen materiellen und chemischen Eigenschaften und anderen Verwendungen stattgegeben. Somit wird der Schluss gezogen, dass Garne aus der Definition der betroffenen Ware, wie sie in der vorläufigen Verordnung enthalten ist, ausgeschlossen werden sollten. Garne werden daher endgültig aus dem Verfahren ausgeschlossen.
(24)
Es ist ferner darauf hinzuweisen, dass von einer interessierten Partei gefordert wurde, dünne Garne auszuschließen; dies ist jedoch angesichts des Ausschlusses aller Garne aus der Warendefinition nicht mehr relevant.
1.2. Texturierte Rovings
(25)
Eine interessierte Partei forderte den Ausschluss texturierter Rovings. Diese Forderung stützte sich auf die Argumentation, dass texturierte Rovings nach demselben Prinzip behandelt werden sollten wie getränkte Rovings, denn es handele sich bei der Ware nicht mehr um einen Roving, sondern um eine Ware der nachgelagerteren Fertigungsstufen.
(26)
In diesem Zusammenhang ist es wichtig, noch einmal den Grund für den Ausschluss bestimmter getränkter Rovings anzuführen. Bestimmte Rovings und Garne wurden nämlich ausgeschlossen, weil diese Typen in einer speziellen Behandlung beschichtet und getränkt werden und einen Glühverlust von über 3 % aufweisen, was bedeutet, dass sie andere materielle und chemische Eigenschaften haben.
(27)
Bei texturierten Rovings handelt es sich augenscheinlich um Rovings, die nicht beschichtet oder getränkt sind und einen Glühverlust von 0,3 % bis 0,13 % aufweisen. Diese Rovings stellen daher eindeutig andere Waren dar als die getränkten Rovings, die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung ausgeschlossen wurden. Außerdem wurde festgestellt, dass texturierte Rovings wie die anderen Rovings und wie Stapelfasern und Matten in erster Linie zur Verstärkung von Kunststoffen in Verbundwerkstoffen eingesetzt werden. Sie fallen daher eindeutig unter die Warendefinition sowohl im Antrag als auch in der Bekanntmachung der Einleitung dieses Verfahrens, und es scheint keine Gründe zu geben, die ihren Ausschluss rechtfertigen würden.
(28)
Daher wird der Schluss gezogen, dass texturierte Rovings eindeutig und unbestreitbar unter die für dieses Verfahren geltende Warendefinition fallen; für den Ausschluss daraus gibt es keine hinreichenden faktischen Gründe, so dass diese Forderung zurückgewiesen werden muss.
1.3. Schlussfolgerung
(29)
Zur Warendefinition wurden keine weiteren Anmerkungen vorgebracht.
(30)
Aus den vorstehenden Gründen erschien es angezeigt, die in der vorläufigen Verordnung festgelegte Warendefinition zu ändern. Die betroffene Ware wird daher endgültig definiert als Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkte und beschichtete Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) - sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle.
2. Gleichartige Ware
(31)
Da hierzu keine Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen und unter Berücksichtigung der unter den Randnummern 13 bis 23 dargelegten Feststellungen werden die Schlussfolgerungen unter Randnummer 20 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
D. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“)
(32)
Nach der Veröffentlichung der vorläufigen Maßnahmen brachte ein ausführender Hersteller (Gruppe), dem keine MWB gewährt wurde, erneut vor, er sei mit der Ablehnung seines MWB-Antrags nicht einverstanden. Der betreffende ausführende Hersteller (Gruppe) wiederholte jedoch lediglich die bereits früher im Verfahren vorgebrachten Äußerungen, ohne neue Argumente hinzuzufügen. Wie bereits in der vorläufigen Verordnung erläutert, wurden diese Argumente im Rahmen einer individuellen Kommunikation mit dem betreffenden ausführenden Hersteller (Gruppe) bereits eingehend behandelt.
(33)
Des Weiteren behauptete der betreffende ausführende Hersteller (Gruppe) nach der endgültigen Unterrichtung, die Kommission habe neue Beweise, die er noch vorgelegt habe, übersehen. Diesbezüglich ist darauf hinzuweisen, dass es sich bei den erwähnten Beweisen lediglich um einige Unterlagen zur Untermauerung des bereits vorgebrachten Arguments bezüglich der Zusammensetzung des Leitungsgremiums des Unternehmens handelte, das schon behandelt wurde. Es wurden somit keine neuen Beweise vorgelegt, die die Entscheidung, den MWB-Antrag des betreffenden ausführenden Herstellers (Gruppe) abzulehnen, in Frage stellen würden.
(34)
Die vorläufigen Feststellungen zum MWB-Antrag des betreffenden ausführenden Herstellers (Gruppe) werden daher endgültig bestätigt.
(35)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 21 bis 29 der vorläufigen Verordnung zu den MWB-Feststellungen inhaltlich endgültig bestätigt.
2. Individuelle Behandlung („IB“)
(36)
Im Anschluss an die vorläufige Unterrichtung zeigte sich derselbe ausführende Hersteller (Gruppe), der zu der Entscheidung bezüglich seiner MWB Stellung nahm, mit der Ablehnung seines Antrags auf IB nicht einverstanden. Er behauptete, die Kommission habe die Ablehnung seines IB-Antrags nicht hinreichend begründet.
(37)
Diesbezüglich wird erneut darauf hingewiesen, dass, wie unter Randnummer 26 der vorläufigen Verordnung im Teil der MWB-Analyse dargelegt, die Mehrheit der Mitglieder des Leitungsgremiums dieses Unternehmens von einem mehrheitlich in Staatsbesitz befindlichen Unternehmen ernannt wurde. Daher konnte eine erhebliche staatliche Einflussnahme auf den Entscheidungsprozess dieses ausführenden Herstellers nicht ausgeschlossen werden.
(38)
Infolgedessen wurde für diesen ausführenden Hersteller bestätigt, dass er angesichts der Tatsache, dass er nicht nachweisen konnte, hinreichend unabhängig vom Staat zu sein, die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung nicht erfüllt und dass sein Antrag auf IB daher abgelehnt werden muss.
(39)
Nach der endgültigen Unterrichtung führten der obengenannte ausführende Hersteller und die anderen ausführenden Hersteller, denen keine IB gewährt wurde, an, die Entscheidung, ihre IB abzulehnen, stehe nicht im Einklang mit dem Bericht des WTO-Panels im Streitfall DS 397 bezüglich endgültiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber bestimmten Verbindungselementen aus Eisen oder Stahl aus der Volksrepublik China. Hierzu ist anzumerken, dass es sich bei dem genannten Panelbericht noch nicht um die endgültige Fassung handelt, da er vom Streitbeilegungsgremium nicht angenommen wurde. Außerdem ist die Frist für die Einlegung von Rechtsmitteln gegen diesen Panelbericht noch nicht verstrichen. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(40)
Daher und aufgrund der Tatsache, dass keine weiteren Stellungnahmen bezüglich der IB vorliegen, werden die Randnummern 30 bis 33 der vorläufigen Verordnung inhaltlich endgültig bestätigt, und es wird der endgültige Schluss gezogen, dass keinem der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller/keiner der in die Stichprobe einbezogenen Gruppen ausführender Hersteller, denen die MWB verweigert wurde, eine IB gewährt werden sollte.
3. Normalwert
3.1. Ermittlung des Normalwerts für den ausführenden Hersteller (Gruppe), dem MWB gewährt wurde
(41)
Nach der vorläufigen Unterrichtung machte der ausführende Hersteller (Gruppe), dem MWB gewährt wurde, geltend, für die auf dem Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen (oder überhaupt nicht) verkauften Warentypen sollte der Normalwert der gleichartigen Ware auf der Grundlage des rechnerisch ermittelten Normalwerts und nicht nach der Methode ermittelt werden, die die Kommission im Rahmen der vorläufigen Untersuchung anwandte, nämlich durch Verwendung (gebührend berichtigter) repräsentativer Inlandspreise sehr ähnlicher Typen.
(42)
Dieser Forderung wurde stattgegeben; der Normalwert für die nicht repräsentativen Typen (d. h. diejenigen, deren Inlandsverkäufe weniger als 5 % der Ausfuhrverkäufe in die Union darstellten oder die auf dem Inlandsmarkt überhaupt nicht verkauft wurden) wurde daher auf der Grundlage der Herstellkosten je Warentyp zuzüglich eines Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten und für Gewinne berechnet. Gab es Inlandsverkäufe, wurde für die betreffenden Warentypen der Gewinn aller auf dem Inlandsmarkt getätigten Geschäfte je Warentyp verwendet (da alle Inlandsverkäufe dieser Warentypen der Untersuchung zufolge gewinnbringend waren, waren die Bedingungen des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung hierfür eindeutig erfüllt). In den Fällen, in denen keine Inlandsverkäufe getätigt wurden, wurde ein durchschnittlicher Gewinn verwendet. Bei einem Warentyp, für den keine Herstellkosten vorgelegt wurden, wurde der rechnerisch ermittelte Normalwert eines sehr ähnlichen Typs herangezogen.
(43)
Bei den übrigen Warentypen wurde anschließend, wie unter den Randnummern 37 bis 40 der vorläufigen Verordnung beschrieben, für jeden in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauften Typ der betroffenen Ware geprüft, ob die Verkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten.
(44)
Bei der weiteren Untersuchung wurde festgestellt, dass die gewinnbringenden Verkäufe nur weniger vergleichbarer Warentypen mehr als 80 % der gesamten Inlandsverkäufe ausmachten, so dass für sie alle Inlandsverkäufe zur Berechnung des Durchschnittspreises für den Normalwert verwendet werden konnten. Bei den übrigen Typen wurden nur die gewinnbringenden Verkäufe herangezogen.
(45)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte der ausführende Hersteller (Gruppe), dem MWB gewährt wurde, vor, die für die rechnerische Ermittlung des Normalwerts für nicht repräsentative Warentypen verwendete Methode, wie sie unter Randnummer 42 beschrieben ist, d. h. die Verwendung des Gewinns aus gewinnbringenden Geschäften mit den betreffenden Warentypen, stehe im Widerspruch zum Wortlaut des Artikels 2 Absatz 6 der Grundverordnung. Es sei gängige Praxis gewesen, bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwerts für einen bestimmten Warentyp einen durchschnittlichen Gewinn aller mit allen Warentypen getätigten gewinnbringenden Geschäfte heranzuziehen, und jede Änderung dieser Praxis würde den Grundsatz der Rechtssicherheit verletzen.
(46)
Diesbezüglich ist anzumerken, dass die unter Randnummer 42 beschriebene Methode mit Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung in Einklang steht, wonach die Beträge für Gewinne anhand der Zahlen festgesetzt werden sollten, die der Ausführer oder Hersteller bei dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnet. Die Verwendung der Worte „der gleichartigen Ware“ schließt nicht aus, dass die untersuchte Ware gegebenenfalls in Warentypen unterteilt wird. Darüber hinaus darf die tatsächliche Gewinnspanne der im normalen Handelsverkehr getätigten Geschäfte mit den jeweiligen Warentypen, für die der Normalwert rechnerisch ermittelt werden muss, nach der einschlägigen Rechtsprechung der WTO (4) nicht unberücksichtigt bleiben. Es sei ferner darauf hingewiesen, dass der ausführende Hersteller (Gruppe) nicht nachgewiesen hat, dass die Geschäfte mit den Warentypen, für die der Normalwert rechnerisch ermittelt werden musste, als nicht im normalen Handelsverkehr getätigt angesehen werden sollten. Des Weiteren ist anzumerken, dass es sich bei der oben beschriebenen Methode um eine faire Methode handelt. In Fällen, in denen die Gewinnspanne der Verkäufe des fraglichen Warentyps im normalen Handelsverkehr niedriger ist als der gewogene durchschnittliche Gewinn aus den im normalen Handelsverkehr getätigten Verkäufen aller Warentypen, würde nämlich die niedrigere Gewinnspanne des betreffenden Warentyps für die rechnerische Ermittlung des Normalwerts herangezogen. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
3.2. Ermittlung des Normalwerts für die ausführenden Hersteller/Gruppen, denen keine MWB gewährt wurde
a) Vergleichsland
(47)
Nach der vorläufigen Unterrichtung merkte eine interessierte Partei an, die Türkei sollte nicht als Vergleichsland herangezogen werden, sondern stattdessen Malaysia. Diese Stellungnahme wurde nicht weiter begründet und wurde daher nicht berücksichtigt.
(48)
Es ist darauf hinzuweisen, dass die Tatsache, dass in der Türkei keine Garne hergestellt werden, nach dem Ausschluss von Garnen aus der für die Untersuchung geltenden Warendefinition (siehe oben) kein Hindernis mehr für die Wahl der Türkei als Vergleichsland darstellt, denn es muss nun für keinen der untersuchten Warentypen der Normalwert rechnerisch ermittelt werden (siehe auch Randnummern 50 und 51).
(49)
Aus vorstehenden Gründen wird der endgültige Schluss gezogen, dass in diesem Verfahren die Türkei als Vergleichsland herangezogen werden sollte.
b) Ermittlung des Normalwerts
(50)
Im Anschluss an die vorläufige Unterrichtung führte eine Partei an, der Normalwert der gleichartigen Ware in der Türkei sei möglicherweise nicht korrekt, da die Kostenstruktur des türkischen kooperierenden Unternehmens verzerrt sei. In der Tat wurde im Rahmen der Untersuchung festgestellt, dass das kooperierende Unternehmen in der Türkei erhebliche Finanzierungskosten hatte, die die Ermittlung des Normalwerts verzerren könnten, insbesondere wenn er rechnerisch ermittelt wird.
(51)
Um jegliche Verzerrung in der Berechnung zu vermeiden, wurde daher beschlossen, die Warentypen in Gruppen zusammenzufassen und nur nach den wichtigsten Eigenschaften der Waren zu unterscheiden. Durch diese Gruppierung ließen sich die Verkaufsmengen der betroffenen Ware und der türkischen gleichartigen Ware besser miteinander vergleichen und es konnten anstelle des rechnerisch ermittelten Normalwerts, bei dem die (möglicherweise durch die Finanzierungskosten verzerrten) Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten hätten verwendet werden müssen, die tatsächlichen Preise herangezogen werden.
4. Ausfuhrpreis und Preisvergleich
(52)
Da keine Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 48 bis 50 der vorläufigen Verordnung zur Ermittlung des Ausfuhrpreises und zum Vergleich der Ausfuhrpreise mit dem jeweiligen Normalwert inhaltlich endgültig bestätigt.
5. Dumpingspannen
(53)
Da keine Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 51 bis 54 der vorläufigen Verordnung bezüglich der allgemeinen Methode zur Berechnung der Dumpingspannen inhaltlich endgültig bestätigt.
(54)
Unter Berücksichtigung der oben erwähnten Änderungen bei der Berechnung der Normalwerte und nach der Korrektur einiger Berechnungsfehler ergibt sich folgende endgültige Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Nettopreises frei Grenze der Union, unverzollt:
Tabelle 1
Dumpingspannen
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andere kooperierende Unternehmen
29,7 %
E. SCHÄDIGUNG
(55)
Es ist darauf hinzuweisen, dass die Schadensanalyse nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition (siehe Randnummern 13 bis 23) dahin gehend angepasst werden musste, dass sie sich nur noch auf die verbleibenden drei Hauptwarentypen bezog: Rovings, Stapelfasern und Matten. Zu diesem Zweck mussten einige Schadensindikatoren, die ermittelte Menge der gedumpten Einfuhren sowie die Berechnung der Preisunterbietung und der Schadensbeseitigungsschwelle überarbeitet werden.
1. Wirtschaftszweig der Union
(56)
Zur Definition des Wirtschaftszweigs der Union und zur Repräsentativität der Unionshersteller-Stichprobe gingen keine neuen Stellungnahmen oder Vorbringen ein. Angesichts dessen und der Tatsache, dass der aus der Warendefinition ausgeschlossene Warentyp (Garne) nur einen begrenzten Teil der Produktion und der Verkäufe der Unionshersteller ausmachte, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 56 bis 58 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2. Unionsverbrauch
(57)
In Bezug auf den Unionsverbrauch ist darauf hinzuweisen, dass der Ausschluss eines der vier Hauptwarentypen, nämlich der Garne, aus der Warendefinition, wie unter Randnummer 55 erwähnt, zu einer Überarbeitung der ermittelten, in der Union verbrauchten Mengen führte.
(58)
Nach dieser Überarbeitung ergab sich für den Gesamtverbrauch in der Union im Bezugszeitraum folgende Entwicklung:
Tabelle 2
Unionsverbrauch
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexiert
100
105
104
77
(59)
Die oben dargelegte Verbrauchsentwicklung ist mit einem Anstieg um etwa 5 % im Zeitraum 2007-2008 und einem anschließenden sehr deutlichen Rückgang um 23 % im UZ (gegenüber 2006) mit der Entwicklung bei der untersuchten Ware, wie sie in der vorläufigen Verordnung definiert war, vergleichbar.
3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
(60)
Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die Einfuhrdaten überarbeitet werden.
(61)
Eine interessierte Partei brachte vor, die Einfuhren aus der VR China, die von mit dem Wirtschaftszweig der Union verbundenen Herstellern stammten, hätten aus den betroffenen Einfuhren ausgeschlossen werden sollen.
(62)
Diesbezüglich wird zunächst einmal daran erinnert, dass die Menge der von den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern aus der VR China eingeführten Waren, wie bereits unter Randnummer 58 der vorläufigen Verordnung erwähnt, im UZ weniger als 4 % der gesamten Einfuhren aus der VR China ausmachte. Dieser Sachverhalt bleibt auch nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition unverändert.
(63)
Da im UZ nur zwei Unionshersteller die betroffene Ware aus der VR China eingeführt haben, kann die genaue Menge dieser Einfuhren aus Gründen der Vertraulichkeit nicht offengelegt werden. Aber selbst wenn die Menge dieser Einfuhren für jedes Jahr des Bezugszeitraums herausgerechnet würde, bliebe die Entwicklung der Einfuhrmengen und der Marktanteile im Wesentlichen unverändert. Der Marktanteil der gedumpten Einfuhren wäre zwar niedriger, aber dies würde für jedes Jahr des Bezugszeitraums weniger als einen Prozentpunkt ausmachen, so dass die Gesamtentwicklung im Bezugszeitraum dadurch nicht berührt würde.
(64)
Nach dem Ausschluss von Garnen ergeben sich folgende überarbeitete Einfuhrdaten:
a) Mengen
Tabelle 3
Einfuhren aus der VR China (Mengen)
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexiert
100
156
186
139
b) Marktanteil
Tabelle 4
Einfuhren aus der VR China (Marktanteil)
2006
2007
2008
UZ
Marktanteil (in %)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexiert
100
149
179
180
(65)
Aufgrund der Neuberechnung haben sich die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung beobachteten Entwicklungen bezüglich der Einfuhrmengen der betroffenen Ware in begrenztem Umfang geändert. Der Anstieg der Einfuhrmenge ist jedoch sowohl in absoluten Zahlen als auch relativ gesehen nach wie vor beträchtlich. Diese Einfuhren nahmen im Bezugszeitraum sehr rasch zu, insbesondere zwischen 2006 und 2008 (um 86 %); danach verringerten sich die Einfuhren aus der VR China aufgrund des allgemeinen Nachfragerückgangs. Der Marktanteil dieser Einfuhren erhöhte sich zwischen 2008 und dem UZ jedoch weiter und nahm im Bezugszeitraum insgesamt um 6,3 Prozentpunkte zu.
c) Preisentwicklung
(66)
Nach dem Ausschluss von Garnen ist der durchschnittliche cif-Einfuhrpreis der betroffenen Ware deutlich zurückgegangen (um rund 3 %):
Tabelle 5
Einfuhren aus der VR China (Preise)
2006
2007
2008
UZ
Durchschnittspreis (in Euro/Tonne)
901
907
945
909
Indexiert
100
101
105
101
(67)
Die vorstehende Tabelle zeigt jedoch, dass sich am Trend - im Wesentlichen stabile Preise im Bezugszeitraum - nichts geändert hat; daher kann die in der vorläufigen Verordnung gezogene Schlussfolgerung bezüglich der Entwicklung der Preise dieser Einfuhren bestätigt werden.
d) Preisunterbietung
(68)
Was die Berechnung der Preisunterbietung anbelangt, so mussten die vorläufigen Spannen überarbeitet werden, da aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition die entsprechenden Verkäufe aus den Schadensberechnungen herausgerechnet werden mussten.
(69)
Darüber hinaus wurde wie bei dem das Dumping betreffenden Teil der Untersuchung (siehe Randnummern 50 und 51) beschlossen, die Warentypen in Gruppen zusammenzufassen und nur nach den wichtigsten Wareneigenschaften zu unterscheiden. Dies führte dazu, dass die Menge der Einfuhren aus der VR China, die in den Vergleich mit den Verkäufen der vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten gleichartigen Ware einbezogen wurden, sich erhöhte, wodurch eine bessere Repräsentativität der Preisunterbietungsberechnungen gewährleistet war.
(70)
Es wurde auch eine Berichtigung für nach der Einfuhr angefallene Kosten durchgeführt, da es sich hierbei um Kosten handelt, die im Hinblick auf den Verkauf der betroffenen Ware unumgänglich sind.
(71)
Im Anschluss an die Neuberechnung der Preisunterbietung aufgrund i) des Ausschlusses von Garnen, ii) der Zusammenfassung der Warentypen in Gruppen und iii) der Berichtigung für nach der Einfuhr angefallene Kosten belaufen sich die überarbeiteten Preisunterbietungsspannen auf bis zu 18,2 %, wobei die durchschnittliche Preisunterbietung 10,9 % beträgt. Bei der Berechnung der Schadensbeseitigungsschwelle wurden dieselben Änderungen vorgenommen (siehe Randnummer 134 dieser Verordnung).
(72)
Da keine weiteren Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 61 bis 65 der vorläufigen Verordnung mit den oben erwähnten Änderungen bestätigt.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.1. Überarbeitung der Schadensindikatoren aufgrund des Ausschlusses von Garnen
(73)
Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die Daten in bestimmten in Abschnitt D Nummer 4 der vorläufigen Verordnung enthaltenen Tabellen angepasst werden. Darüber hinaus musste bei den Verkaufsdaten eines der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller eine kleinere Berichtigung vorgenommen werden. Es ist darauf hinzuweisen, dass Garne bei der Herstellung und den Verkäufen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller nur einen relativ geringen Teil ausmachten. Die stärksten Auswirkungen hatten diese Anpassungen daher auf die Indikatoren auf der Grundlage von allen Unionsherstellern (Verkaufsmengen und Marktanteil). In geringerem Maße waren ferner die durchschnittlichen Verkaufspreise der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller betroffen. Die beobachteten Entwicklungen bleiben jedoch auch für diese Indikatoren gegenüber den in der vorläufigen Verordnung getroffenen Feststellungen im Wesentlichen unverändert, wie die nachstehenden Tabellen zeigen. In Anbetracht der Tatsache, dass Garne in der Hersteller-Stichprobe nur in begrenztem Maße repräsentiert waren, hatte ihr Ausschluss aus der Warendefinition keine Auswirkungen auf die Finanzindikatoren (Rentabilität, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Investitionen). Im Interesse der Transparenz werden im Folgenden alle Tabellen zu den in Abschnitt D Nummer 4 der vorläufigen Verordnung aufgeführten Schadensindikatoren wiedergegeben, und zwar auch diejenigen, bei denen es keine Änderungen gab.
(74)
Da sich der bei den Produktionsmengen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller beobachtete Trend durch den Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition im Vergleich zu den Werten in der vorläufigen Verordnung nur in sehr begrenztem Maße änderte (Anstieg um 1 % für 2008 und den UZ), wird die unter Randnummer 67 der vorläufigen Verordnung gezogene Schlussfolgerung bestätigt.
Tabelle 6
Wirtschaftszweig der Union - Produktion
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexiert
100
103
102
64
(75)
Die Zahlen zur Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union fielen durch den Ausschluss von Garnen zwar insgesamt geringer aus, aber dies hatte keine Auswirkungen auf den Trend und die Kapazitätsauslastung. Die Schlussfolgerung unter Randnummer 69 der vorläufigen Verordnung wird daher bestätigt.
Tabelle 7
Wirtschaftszweig der Union - Produktionskapazität
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Kapazität (in Tonnen)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexiert
100
100
102
89
Kapazitätsauslastung (in %)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexiert
100
103
100
71
(76)
Da sich der bei den Lagerbeständen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller beobachtete Trend durch den Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition im Vergleich zu den Werten in der vorläufigen Verordnung nur in sehr begrenztem Maße änderte (Anstieg um 1 % für 2007, 2008 und den UZ), wird die unter Randnummer 70 der vorläufigen Verordnung gezogene Schlussfolgerung bestätigt.
Tabelle 8
Wirtschaftszweig der Union - Lagerbestände
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexiert
100
83
140
93
(77)
Die Werte für den seit 2006 bei den Verkaufsmengen verzeichneten Rückgang liegen im Vergleich zu den in der vorläufigen Verordnung angegebenen Verkaufsmengen zwar für 2007 und 2008 um 1 % höher und für den UZ um 3 % niedriger, die Verkaufsmengen verringerten sich im Bezugszeitraum aber noch immer um 27 %, so dass die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 71 und 72 bestätigt werden.
Tabelle 9
Wirtschaftszweig der Union - Verkäufe in der EU (Mengen)
Alle Hersteller in der EU
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexiert
100
99
95
73
(78)
Nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition ging der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union in der EU von 76,3 % auf 71,9 % (anstatt von 75,1 % auf 69,5 %) zurück. Die Schlussfolgerungen unter Randnummer 73 der vorläufigen Verordnung zum Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union werden daher bestätigt.
Tabelle 10
Wirtschaftszweig der Union - Marktanteil in der EU
Alle Hersteller in der EU
2006
2007
2008
UZ
Marktanteil in der EU (in %)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexiert
100
95
92
94
(79)
Was die durchschnittlichen Verkaufspreise anbelangt, so führte der Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition zu insgesamt leicht niedrigeren durchschnittlichen Verkaufspreisen. Der Trend ist jedoch derselbe wie bei der in der vorläufigen Verordnung angegebenen Verkaufspreisentwicklung (lediglich um 1 % höhere Werte für 2008 und den UZ); die Schlussfolgerungen unter Randnummer 74 dieser Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 11
Wirtschaftszweig der Union - Verkäufe in der EU (Durchschnittspreise)
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
EUR/Tonne
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexiert
100
99
102
99
(80)
Die Angaben zur Zahl der bei den Unionsherstellern Beschäftigten wurden angepasst, um die Garnherstellung auszuklammern. Aufgrund der relativ geringen Verringerung der Werte blieb der Trend unverändert (lediglich um 1 % höhere Werte für 2008 und den UZ); die Schlussfolgerungen unter Randnummer 75 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 12
Wirtschaftszweig der Union - Beschäftigung
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Zahl der Beschäftigten
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexiert
100
95
91
81
(81)
Auf die Produktivität des Wirtschaftszweigs der Union hat sich der Ausschluss von Garnen nicht ausgewirkt; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 76 der vorläufigen Verordnung können daher bestätigt werden.
Tabelle 13
Wirtschaftszweig der Union - Produktivität
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Tonnen/Beschäftigten
121
131
136
95
Indexiert
100
108
113
79
(82)
Wie bereits unter Randnummer 73 erwähnt, hatte der Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition in Anbetracht der Tatsache, dass Garne in der Hersteller-Stichprobe nur in begrenztem Maße repräsentiert waren, keine Auswirkungen auf die nachstehenden Finanzindikatoren.
(83)
Die Arbeitskosten im Sinne der durchschnittlichen Jahreslöhne werden vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 77 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 14
Wirtschaftszweig der Union - Arbeitskosten
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Jahreslöhne (in Euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexiert
100
101
103
97
(84)
Auch die Rentabilität und die Kapitalrendite (RoI) werden vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 78 bis 81 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 15
Wirtschaftszweig der Union - Rentabilität und RoI
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Nettogewinn (als % des Umsatzes)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RoI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Der Cashflow des Wirtschaftszweigs der Union wird vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition ebenfalls nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 83 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 16
Wirtschaftszweig der Union - Cashflow
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Cashflow (in Euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexiert
100
50
22
-64
(86)
Die festgestellte Höhe der Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union wird vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition ebenfalls nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 85 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 17
Wirtschaftszweig der Union - Investitionen
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Nettoinvestitionen (in Euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexiert
100
52
109
71
4.2. Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen eingegangene Stellungnahmen
(87)
Eine interessierte Partei brachte vor, die Kommission hätte die Schädigung (und auch die Schadensursache) segmentspezifisch analysieren sollen, d. h. für jeden der Hauptwarentypen getrennt. Diese Partei war der Auffassung, dass die Hauptwarentypen zu unterschiedlich seien, um zusammengenommen analysiert zu werden.
(88)
Zunächst ist daran zu erinnern, dass Schlussfolgerungen zu Dumping und Schädigung nur für die betroffene Ware und die gleichartige Ware insgesamt gezogen werden können. Sollten Einwände bezüglich der Definition der betroffenen Ware bestehen, so sollten sie in diesem Kontext analysiert werden und nicht zu getrennten Schadensanalysen für die verschiedenen untersuchten Warentypen führen. Wie unter den Randnummern 13 bis 23 erwähnt, wurde die für diese Untersuchung geltende Warendefinition im endgültigen Stadium der Untersuchung durch den Ausschluss von Garnen geändert. Jegliche Schlussfolgerung zu Dumping und Schädigung kann sich nur auf diese neu definierte betroffene Ware und die gleichartige Ware insgesamt beziehen. Aus diesen Gründen kann dem Vorbringen nicht stattgegeben werden.
(89)
Dieselbe interessierte Partei führte an, die für den Wirtschaftszweig der Union vorgelegten Daten seien nicht kohärent. Insbesondere sei es falsch von der Kommission gewesen, manchmal Daten des gesamten Wirtschaftszweigs der Union bereitzustellen und in anderen Fällen nur die geprüften Daten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller zu verwenden.
(90)
Diesbezüglich ist zunächst anzumerken, dass es sich beim Stichprobenverfahren um ein Verfahren handelt, das in Artikel 17 der Grundverordnung ausdrücklich vorgesehen ist, um Fälle zu behandeln, in denen es nicht möglich ist, bestimmte Gruppen von Wirtschaftsbeteiligten eingehend zu untersuchen. Die unter den Unionsherstellern gebildete Stichprobe wurde als für den gesamten Wirtschaftszweig der Union repräsentativ angesehen und von den interessierten Parteien wurden keine begründeten Einwände gemacht, die etwas Gegenteiliges ausgesagt hätten. Daher wurden, wie bereits unter Randnummer 66 der vorläufigen Verordnung erwähnt, alle Schadensindikatoren außer denjenigen bezüglich der Verkaufsmenge und des Marktanteils anhand der bei den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern eingeholten und in ihren Betrieben überprüften Informationen ermittelt. Die Ermittlung der Verkaufsmenge des alle Unionshersteller umfassenden Wirtschaftszweigs der Union war eine Voraussetzung für die Berechnung des Unionsverbrauchs; die Verkaufsmenge und der Unionsverbrauch ihrerseits waren erforderlich, um den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union zu bestimmen.
(91)
Eine andere interessierte Partei brachte vor, die Einfuhren aus der VR China, die von Herstellern stammten, die mit den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern verbunden seien (siehe Randnummer 58 der vorläufigen Verordnung), hätten den Verkäufen der betreffenden Hersteller zugerechnet werden sollen.
(92)
Da die fraglichen Waren von den betreffenden Unionsherstellern lediglich weiterverkauft werden, ergäbe die Hinzurechnung dieser Einfuhren zu ihrer Verkaufsmenge ein verzerrtes Bild und erscheint somit nicht gerechtfertigt. Wie bereits unter den Randnummer 62 und 63 dargelegt, ist das Volumen dieser Einfuhren im Übrigen begrenzt. Wie unter den genannten Randnummern ebenfalls bereits erwähnt, wären auch die Marktanteile nur minimal betroffen, und der Trend der diesbezüglichen Schadensindikatoren würde sich nicht ändern.
(93)
Eine interessierte Partei erwähnte, die Kommission habe nicht erklärt, weshalb die Verkäufe für den Eigenverbrauch in die Verkaufszahlen des Wirtschaftszweigs der Union einbezogen worden seien. Nach Auffassung dieser Partei hätte die Kommission den Eigenbedarfsmarkt unabhängig vom freien Markt analysieren sollen.
(94)
In diesem Zusammenhang ist es wichtig hervorzuheben, dass der Grund für die Berücksichtigung der Verkäufe für den Eigenverbrauch in der Analyse der Verkaufsmengen und des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union darin besteht, dass diese Verkäufe der Untersuchung zufolge mit den Einfuhren konkurrierten. Die Untersuchung hatte nämlich ergeben, dass die für den Eigenverbrauch verwendeten Mengen von den betreffenden Unternehmen in der Union im Prinzip durch zugekaufte Glasfasern ersetzt werden könnten, beispielsweise, wenn die Marktbedingungen und/oder finanzielle Erwägungen zu einer solchen Kursänderung führen würden. Sie wurden daher in die Analyse des Unionsmarktes einbezogen. Sollten die Verkäufe für den Eigenverbrauch bei der Analyse nicht berücksichtigt werden, würden sich im Übrigen bei der Entwicklung der Verkäufe keine nennenswerten Änderungen zeigen.
(95)
Der Wirtschaftszweig der Union stellte die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union in der EU, wie sie in Tabelle 10 der vorläufigen Verordnung zusammengefasst sind, in Frage. Im Wirtschaftszweig vermutete man einen Berechnungsfehler und erklärte, in Wirklichkeit seien die Verkaufspreise im Bezugszeitraum um mehr als die angegebenen 2 % zurückgegangen. Angesichts dessen wurde die Berechnung der von den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern in der EU verlangten durchschnittlichen Verkaufspreise überprüft. Die Berechnung stützte sich auf die überprüften Verkaufspreise und war der Untersuchung zufolge korrekt. Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die durchschnittlichen Verkaufspreise jedoch unter Ausschluss der Garne neu berechnet werden; die überarbeiteten durchschnittlichen Verkaufspreise sind in Tabelle 11 angeführt.
(96)
Zwei der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller stellten einige der Berichtigungen in Frage, die bei den von ihnen übermittelten Rentabilitätszahlen vorgenommen worden waren. Die angefochtenen Berichtigungen bezogen sich auf unternehmensinterne Übertragungen, Änderungen bei der Buchführung und bestimmte außerordentliche Elemente, die nach Auffassung der Kommission die auf dieser Grundlage ermittelten Gewinnzahlen unnötig verzerrt hätten. Die Berichtigungen wurden angefochten, weil die betreffenden Hersteller der Ansicht waren, dass wichtige Kosten so nicht erschienen, obwohl sie angefallen seien und in manchen Fällen sogar mit den gedumpten Einfuhren verknüpft werden könnten. Die Berichtigungen, die bei den Rentabilitätszahlen der beiden Unternehmen vorgenommen worden waren, wurden überprüft und erneut für gerechtfertigt befunden. Somit musste dieses Vorbringen zurückgewiesen werden.
(97)
Da keine weiteren Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 66 bis 86 der vorläufigen Verordnung mit den unter den Randnummern 55 bis 80 angegebenen Änderungen bestätigt.
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(98)
Da keine weiteren Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen, werden die unter den Randnummern 87 bis 89 der vorläufigen Verordnung gezogenen Schlussfolgerungen bestätigt.
F. SCHADENSURSACHE
1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(99)
Einige Parteien behaupteten erneut, es bestehe in Anbetracht der Menge und der Preise der Einfuhren aus der VR China kein ursächlicher Zusammenhang zwischen der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung und den betroffenen Einfuhren. Insbesondere wurde wiederum vorgebracht, dass der durchschnittliche Preis dieser Einfuhren im gesamten Bezugszeitraum im Wesentlichen stabil geblieben sei und dass es dem Wirtschaftszweig der Union gelungen sei, die Rentabilität in den Jahren 2007 und 2008, in denen die Einfuhrmengen aus der VR China am stärksten anstiegen, auf einem Niveau zu halten, das der erwähnten Zielgewinnspanne nahe kommt.
(100)
Eine Antwort auf diese Vorbringen war bereits unter den Randnummern 94 und 95 der vorläufigen Verordnung enthalten, die bestätigt werden. Wie bereits unter Randnummer 107 der vorläufigen Verordnung dargelegt, kann überdies keinesfalls der Schluss gezogen werden, dass der ursächliche Zusammenhang einfach aufgrund der Entwicklung einiger weniger, während eines begrenzten Teils des Bezugszeitraums betrachteter Schadensindikatoren aufgehoben wird; vielmehr sollte die Gesamtentwicklung aller Schadensindikatoren während des gesamten Bezugszeitraums beurteilt werden. Durch die vorläufige Analyse war bereits bewiesen worden, dass die Einfuhren der betroffenen Ware während des gesamten Bezugszeitraums auf dem Unionsmarkt zu Preisdruck geführt und die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ erheblich unterboten haben. Der Wirtschaftszweig der Union war daher - auch in Zeiten relativ starker Nachfrage wie in den Jahren 2007 und 2008 - nicht in der Lage, die erforderliche Rentabilität zu erzielen. Darüber hinaus stiegen die Marktanteile der Einfuhren aus der VR China ständig an, was vor allem für das Jahr 2007 zutraf, in dem der Glasfasermarkt der EU beträchtliche Zuwächse verzeichnete. Diese aggressive Strategie zur Steigerung der Marktanteile durch ein systematisches Unterbieten der Preise des Wirtschaftszweigs der Union führte nur deshalb vor dem UZ zu keiner erheblichen Verschlechterung von dessen Rentabilität, weil die Auswirkungen des schädigenden Dumpings durch den relativ hohen Unionsverbrauch abgefedert wurden. Die Entwicklungen im UZ bestätigen allerdings, dass untermittelbar nach der Verschlechterung der Marktbedingungen sämtliche Auswirkungen der durch die gedumpten Einfuhren verursachten bedeutenden Schädigung zutage traten. Die unter Randnummer 99 ausgeführten Vorbringen werden daher zurückgewiesen.
2. Auswirkungen anderer Faktoren
(101)
Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die Einfuhrdaten wie folgt revidiert werden:
Tabelle 18
Einfuhren aus anderen Ländern
Land
2006
2007
2008
UZ
Norwegen
Menge (in Tonnen)
34 945
28 834
35 396
24 980
Marktanteil (in %)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 255
1 412
1 359
1 256
Türkei
Menge (in Tonnen)
28 946
24 928
20 511
18 523
Marktanteil (in %)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Menge (in Tonnen)
16 757
15 821
12 145
8 726
Marktanteil (in %)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Menge (in Tonnen)
9 541
25 569
35 118
12 601
Marktanteil (in %)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Menge (in Tonnen)
9 043
9 919
8 791
6 996
Marktanteil (in %)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
928
925
928
854
Indien
Menge (in Tonnen)
4 363
11 227
3 741
5 353
Marktanteil (in %)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republik Korea
Menge (in Ttonnen)
6 277
4 845
13 918
5 112
Marktanteil (in %)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 037
1 109
886
999
Japan
Menge (in Tonnen)
21 142
9 498
9 949
3 710
Marktanteil (in %)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Menge (in Tonnen)
1 017
2 977
1 803
1 763
Marktanteil (in %)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
364
729
977
1 033
Kanada
Menge (in Tonnen)
3 930
3 096
2 123
2 029
Marktanteil (in %)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 047
1 664
1 711
1 919
Andere Länder
Menge (in Tonnen)
6 787
12 923
6 899
7 092
Marktanteil (in %)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Abgesehen von den Mengen der Einfuhren aus den USA und Taiwan, die gegenüber den in Tabelle 17 der vorläufigen Verordnung aufgeführten Mengen (im UZ) um ca. 35 % zurückgegangen sind, hat sich der Ausschluss von Garnen offenbar nur in sehr geringem Ausmaß auf die Einfuhren aus anderen Ländern ausgewirkt.
(103)
Mehrere interessierte Parteien brachten erneut vor, der Wirtschaftszweig der Union sei in erster Linie durch die Wirtschaftskrise und nicht durch die gedumpten Einfuhren geschädigt worden, oder anders ausgedrückt, die Wirtschaftskrise sei die Hauptursache für die Schädigung, während die Einfuhren aus der VR China höchstens einen zweiten, zusätzlichen Faktor darstellten. Diesbezüglich wurde argumentiert, dass ein Zusammenhang zwischen Verbrauch und Rentabilität bestehe und die Rentabilität sich erst verschlechtert habe, als die Nachfrage einbrach. Gleichzeitig wurde angeführt, dass es keinen Zusammenhang zwischen dem EU-Marktanteil, den Verkaufspreisen und der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union einerseits und dem EU-Marktanteil und den Verkaufspreisen der Einfuhren aus der VR China andererseits gebe. Ferner wurde behauptet, die Kommission habe die schädigenden Auswirkungen des Rückgangs des Verbrauchs in der EU nicht gründlich geprüft und daher gegen Artikel 3 Absatz 7 der Grundverordnung verstoßen.
(104)
Auf den ersten Teil dieses Vorbringens wurde unter den Randnummern 99 bis 102 der vorläufigen Verordnung ausführlich eingegangen. Es wurde nämlich untersucht, inwiefern sich die Wirtschaftskrise auf die Schädigung auswirkte, und unter Randnummer 101 der vorläufigen Verordnung wurde festgestellt, dass der Konjunkturrückgang und die sinkende Nachfrage den Zustand des Wirtschaftszweigs der Union negativ beeinflusst und somit zu der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung beigetragen haben. Allerdings ändert dies nichts an der schädigenden Wirkung der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, die über den gesamten Bezugszeitraum auf den Unionsmarkt gelangten. Mit anderen Worten wurde die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union während des UZ durch die Wirtschaftskrise zwar verstärkt, aber die Einfuhren aus der VR China haben die Schädigung, die im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung als bedeutend angesehen wird, auf jeden Fall verursacht. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
3. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(105)
Keines der von den interessierten Parteien vorgelegten Argumente beweist, dass die Auswirkungen anderer Faktoren als der gedumpten Einfuhren aus der VR China geeignet wären, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der festgestellten Schädigung aufzuheben. Da keine weiteren Stellungnahmen, auf die bislang nicht schon eingegangen worden wäre, vorliegen, wird aus den aufgeführten Gründen der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus der VR China eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
(106)
Die in der vorläufigen Verordnung unter den Randnummern 117 bis 119 zusammengefassten Schlussfolgerungen zur Schadensursache werden bestätigt.
G. UNIONSINTERESSE
(107)
Nach der Stellungnahme der Parteien führte die Kommission weitere Untersuchungen aller Argumente zum Unionsinteresse durch.
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(108)
Die Antragsteller wiederholten, dass der Wirtschaftszweig der Union ohne die Einführung von Antidumpingmaßnahmen nicht überlebensfähig sei und nicht mehr weiterbestehen könne, da der durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China verursachte Preisverfall die Verkäufe und die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union sowie seine Fähigkeit, Investitionen zu tätigen, stark beeinträchtigt habe. Da diesbezüglich keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 122 bis 126 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2. Interesse der unabhängigen Einführer in der Union
(109)
Da diesbezüglich keine Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 127 und 128 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3. Interesse der Verwender
(110)
Nach der Einführung vorläufiger Maßnahmen meldeten sich einige Verwender und Verwenderverbände, die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung nicht in Erscheinung getreten waren, und gaben Stellungnahmen ab.
(111)
Viele Verwender wiederholten allgemeine Stellungnahmen zu einigen Fragen, die bereits im Rahmen der vorläufigen Verordnung analysiert worden waren; sie legten diesbezüglich aber weder neue Informationen noch zusätzliche Beweise zur Untermauerung vor. Zu einigen anderen Fragen gingen allerdings neue Informationen ein, die in der Folge analysiert wurden.
(112)
Mehrere interessierte Parteien wandten ein, dass die Kooperation seitens der Verwender angesichts der Komplexität der Branche nicht repräsentativ sei und dass es sich bei den meisten Verwendern um kleine bis mittlere Unternehmen handele, deren Lage und Ansichten bei der Analyse des Unionsinteresses nicht berücksichtigt worden seien.
(113)
Diesbezüglich sei zunächst daran erinnert, dass 13 Verwender einen ausgefüllten Fragebogen übermittelten und mehrere andere Verwender darüber hinaus Stellungnahmen abgaben. Außerdem kamen Stellungnahmen von mehreren, im Namen von Verwendern handelnden Verbänden. Zahlreiche dieser interessierten Parteien haben ihre Ansichten ferner bei einer Anhörung kundgetan. Nach der Anpassung infolge des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition entfielen auf die kooperierenden Verwender rund 24 % der Einfuhren der betroffenen Ware. Eine derartige Kooperation wird als repräsentativ angesehen.
(114)
Es wird allerdings eingeräumt, dass es sich bei den meisten Verwendern, die den für sie bestimmten Fragebogen ausgefüllt hatten, um ziemlich große Unternehmen handelte. Diesbezüglich ist die Kommission auf die Kooperation angewiesen, die ihr letztlich entgegengebracht wird. Dennoch wird die Auffassung vertreten, dass die Bedenken der kleinen und mittleren Unternehmen durch die Kooperation mehrerer Verbände (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) geltend gemacht wurden und Berücksichtigung gefunden haben.
(115)
Eine Reihe von Verwendern und ein Verband erhoben Einwände gegen die von der Kommission unter Randnummer 130 der vorläufigen Verordnung vorgenommene Einschätzung der Zahl der Mitarbeiter in der glasfaserverwendenden Industrie. Die Kommission hatte unter Randnummer 130 der vorläufigen Verordnung für die gesamte nachgelagerte Industrie der Union, in der Waren aus Glasfasern verwendet werden, einschließlich der Herstellung von noch weiter nachgelagerten Waren, eine Gesamtbeschäftigtenzahl von etwa 50 000 bis 75 000 angesetzt. Die oben erwähnten interessierten Parteien wandten ein, dass diese Zahl zwischen 200 000 und 250 000 Mitarbeitern liegen könne, und sie wurden gebeten, ihre Schätzung zu untermauern. Obwohl ein Verband, nämlich „European Boating Industry“, dazu einige Zahlen für den Bootsbau übermittelte, wurden keine fundierten Beweise vorgelegt, die diese Beschäftigtenzahlen mit der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware in Zusammenhang bringen würden.
(116)
Im Übrigen würde die Glaubwürdigkeit der Analyse des Unionsinteresses stark darunter leiden, wenn das Interesse der Glasfaserverwender anhand derart allgemeiner Daten ermittelt würde, wie etwa der Gesamtzahl der Mitarbeiter, die auf allen dem Wirtschaftszweig der Union nachgelagerten Ebenen sowie in Sparten von multinationalen Unternehmen ohne jeglichen Bezug zu Glasfaserwaren beschäftigt sind.
(117)
Ferner sei daran erinnert, dass die Kommission, wie unter Randnummer 130 der vorläufigen Verordnung erwähnt, zudem die Zahl der Beschäftigten der glasfaserverwendenden Sparten jener Unternehmen, die im UZ chinesische Glasfasern einsetzten, auf rund 27 000 schätzte. Dieser Schätzwert beruhte auf ausführlichen Daten, die von den Verwendern bei der Beantwortung der Fragebogen konkret zur Beschäftigung in der Union in diesen Sparten übermittelt wurden. Für die Schätzung wurden diese Zahlen aggregiert und dann auf alle im UZ getätigten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China extrapoliert. Grundlage für die Extrapolation war der Anteil der kooperierenden Verwender an den gesamten im UZ aus der VR China stammenden Einfuhren der betroffenen Ware.
(118)
Darüber hinaus ist in diesem Zusammenhang anzumerken, dass die oben erwähnte Schätzung aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition revidiert werden musste. Demnach liegt der geschätzte Beschäftigungsstand bei ca. 22 000 Personen.
3.1. Auswirkungen der durch die Zölle entstehenden Kosten auf die Rentabilität der Verwender
(119)
Mehrere Verwender brachten vor, dass die Kommission unter den Randnummern 132 bis 136 der vorläufigen Verordnung die Auswirkungen des vorläufigen Antidumpingzolls auf die Rentabilität und damit auf die Existenzfähigkeit der europäischen Verwenderindustrie unterschätzt habe. Sie behaupteten, dass die tatsächlichen Auswirkungen wesentlich größer seien und dass durch den vorläufigen Zoll unionsweit viele dieser Unternehmen in ihrer Existenz gefährdet seien.
(120)
In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass die in der vorläufigen Verordnung vorgenommene wirtschaftliche Bewertung auf jenen Wirtschaftsdaten beruhte, die von den Verwendern, die bei der Untersuchung kooperierten, übermittelt wurden. Dabei handelte es sich nämlich um die einzigen nachprüfbaren Informationen, die dazu verfügbar waren. Diese Bewertung wurde zwar von zahlreichen Verwendern kritisiert, allerdings übermittelte nur einer von ihnen zusätzliche, für eine Präzisierung der Analyse verwendbare Informationen. Bei der betreffenden Partei handelte es sich indessen um einen Verwender von Garnen, weshalb die von ihm vorgelegten Angaben in der Analyse der Kostenauswirkungen letztlich nicht berücksichtigt wurden.
(121)
Darüber hinaus wurde vorgebracht, dass die Auswirkungen auf kleine und mittlere Unternehmen größer seien als festgestellt wurde. Allerdings wurden dafür kaum konkrete Belege vorgebracht, da die betreffenden Verwender nicht uneingeschränkt kooperierten. Unter den kooperierenden Verwendern befanden sich einige multinationale Unternehmen, auf die sich die Zölle in geringerem Maße auswirken dürften. Damit die Berechnung aber dadurch nicht verzerrt wird, ermittelte die Kommission bei der endgültigen Untersuchung die durchschnittlichen Kostenauswirkungen nur für die glasfaserverwendende Sparte der kooperierenden Verwender und nicht für die gesamten Unternehmen (siehe Randnummer 123).
(122)
Nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition musste die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung durchgeführte Bewertung revidiert werden; hierfür wurden die Garne verwendenden Unternehmen aus der Analyse ausgenommen. Darüber hinaus musste die Bewertung auch aufgrund der anzuwendenden Zollsätze geändert werden (siehe Randnummer 139).
(123)
Aufgrund der erwähnten Revisionen liegen die für die Verwenderindustrie berechneten Auswirkungen des Zolls im Durchschnitt nur bei rund 0,5 beziehungsweise bei höchstens 2,3 Prozentpunkten des Gewinns ihrer glasfaserverwendenden Sparten. Die Auswirkungen werden somit wesentlich geringer als bei der vorläufigen Untersuchung angenommen, wenn nicht überhaupt unerheblich, ausfallen, zumal es unwahrscheinlich ist, dass eine derart geringe Kostensteigerung, wie sie durch die vorgegebenen Zollsätze verursacht werden könnte, nicht zur Gänze oder zumindest teilweise weitergegeben werden kann.
(124)
Was die Möglichkeiten zur Weitergabe von Kostensteigerungen betrifft, so legte der Antragsteller im Übrigen Informationen über die Entwicklung der Preise von Harzen vor, die für die Verwender ebenfalls von entscheidender Bedeutung sind und bei Verbundendprodukten zuweilen sogar den größten Preisanteil ausmachen. Demzufolge seien die Verkaufspreise für Glasfasern (Preise für Verwender) lange Zeit hindurch stabil geblieben, während sich die Preise für Harze im selben Zeitraum verdoppelt hätten. Die Preise für Harze hätten seit Ende 2009 erneut stark angezogen. Trotz dieser sehr erheblichen Preisanstiege kauften die Verwender nach wie vor diesen wichtigen Rohstoff und verkauften weiter ihre Endprodukte, ohne ihre Wettbewerbsfähigkeit einzubüßen. Daher dürfte es ihnen wahrscheinlich gelungen sein, die Kostensteigerungen zumindest teilweise an ihre Abnehmer weiterzugeben. Wenn eine so beträchtliche Kostensteigerung (teilweise) an die Abnehmer weitergegeben werden kann, besteht kein Grund, weshalb dies bei einem Antidumpingzoll auf Glasfasern in Höhe der Schadensbeseitigungsschwelle nicht der Fall sein könnte.
(125)
Einige Parteien brachten vor, dass bestimmte Verwender, unter anderem auch weltweit tätige Unternehmensgruppen, dabei seien oder vor hätten, die Produktion in Länder außerhalb der Union auszulagern, wodurch bei den Verwendern in der Union Arbeitsplätze verloren gehen könnten; überdies könnten auch die Abnehmer der Verwender sowie die Kunststoffhersteller, die auch die Verbundwerkstoffe herstellenden Verwender von Glasfasern beliefern, Auswirkungen spüren. Allerdings ist dies eine Folge, die bei der Einführung von Zöllen auf jedes beliebige Zwischenprodukt und nicht nur bei Zöllen auf Glasfasern eintreten kann. Nachgelagerte Verwender können sich auch - wie bereits im Fall der offenmaschigen Gewebe aus Glasfasern - um Schutz im Rahmen eines Antidumpingverfahrens bemühen. In jedem Fall dürften Auswirkungen wie diese aufgrund der anzuwendenden Zollsätze jetzt nur sehr gering ausfallen (siehe Randnummer 139).
(126)
Angesichts der vorstehenden Ausführungen kann der Schluss gezogen werden, dass keiner der Verwender, die bei dieser Untersuchung kooperierten und Wirtschaftsdaten übermittelten, die von der Kommission untersucht werden konnten, aufgrund der durch die vorgeschlagenen Maßnahmen verursachten Kostensteigerungen in seinem Fortbestand bedroht wäre.
3.2. Versorgungssicherheit
(127)
Einige Verwender behaupteten erneut, dass die Versorgungssicherheit auf dem Unionsmarkt gefährdet sei und dies durch die Antidumpingmaßnahmen weiter verschärft würde. Sie untermauerten dies mit einigen Belegen, wonach der Wirtschaftszweig der Union nicht in der Lage sei, die Versorgung der Verwenderindustrie mit Glasfasern in den geforderten Mengen beziehungsweise zu den gewünschten Preisen sicherzustellen. In diesem Sinne wurde der Hinweis der Kommission darauf, dass die freie Kapazität in der EU ausreiche, um die Einfuhren aus der VR China zu ersetzen, als vereinfachend und ungerechtfertigt betrachtet.
(128)
Die Frage wurde weiter analysiert. Ferner gingen vom Antragsteller neue Informationen über Produktionsmengen, Kapazitätsauslastung und Nachfrage ein. Die Analyse dieser Informationen lieferte die Bestätigung dafür, dass es bei bestimmten vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten Waren im ersten Halbjahr 2010 tatsächlich Lieferengpässe gegeben hat, die auf knappe Lagerbestände infolge der Erholung des Marktes nach der Wirtschaftskrise zurückzuführen waren. Zwischenzeitlich scheint sich allerdings - entsprechend den in der vorläufigen Verordnung (Randnummern 145 bis 149) wiedergegebenen diesbezüglichen Erwartungen - der Anstieg der Nachfrage stabilisiert zu haben, und es wurden Belege dafür vorgelegt, dass die Lieferanten in der EU ihre unmittelbar verfügbare Produktion im Laufe des Jahres 2010 stark erhöht hatten. Kurz- und mittelfristig wurden weitere Steigerungen der Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union angekündigt. Zusätzlich wurde auch ein Beweis für eine beträchtliche Steigerung der Produktionskapazität in mehreren anderen, nicht der Union angehörenden Herstellerländern vorgelegt.
(129)
Die aktualisierten Daten zu Produktion und Produktionskapazität im Bereich der Garne gaben eher Anlass zur Sorge, und auch laut einer unabhängigen Marktstudie ist die Liefersituation bei Garnen wesentlich angespannter. Da Garne allerdings aus der Warendefinition ausgeschlossen wurden, ist dieses Problem nicht weiter relevant.
(130)
Einige Verwender brachten auch vor, dass manche Unionshersteller die Preise für bestimmte Waren unmittelbar vor der Veröffentlichung der vorläufigen Verordnung stark angehoben hätten und dazu übergegangen seien, für Nachbestellungen der Verwender höhere Preise zu verlangen. Ferner wären einige Unionshersteller entgegen der früheren Praxis nur noch zum Abschluss von Verträgen mit kurzer Laufzeit (über weniger als ein Jahr) bereit. Es wurden Beweise für diesen Umstand vorgelegt, der von den Verwendern als Hinweis dafür gesehen wird, dass der Wirtschaftszweig der Union nicht in der Lage sei, die auf dem Markt nachgefragten Mengen zu vernünftigen Preisen zu liefern.
(131)
In diesem Zusammenhang sei angemerkt, dass nach der Einführung von Antidumpingmaßnahmen mit einem gewissen Preisanstieg auf dem Unionsmarkt zu rechnen ist. Daher ist es nicht ungewöhnlich, dass auch ein gewisser Anstieg bei den Preisen der Unionshersteller zu beobachten ist. Die Frage der Verträge mit kurzer Laufzeit ist zwischen Käufer und Verkäufer zu regeln und hängt nicht zwingend mit vorübergehenden Lieferengpässen zusammen, sondern lässt sich durch viele andere den Markt beeinflussende Faktoren erklären. Wie bereits unter Randnummer 128 erwähnt, hat sich die Liefersituation bei Glasfasern im Laufe des Jahres 2010 jedenfalls offenbar normalisiert. Aus diesen Gründen werden die vorstehenden Vorbringen zurückgewiesen.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(132)
Auf dieser Grundlage werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 150 und 151 der vorläufigen Verordnung bestätigt, und es wird der endgültige Schluss gezogen, dass es insgesamt keine zwingenden Gründe gibt, die gegen die Einführung endgültiger Antidumpingzölle auf die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China sprechen.
H. ENDGÜLTIGE MASSNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(133)
Der Antragsteller brachte vor, dass die in der vorläufigen Untersuchung festgesetzte Zielgewinnspanne von 5 % viel zu niedrig sei, und vertrat erneut die Auffassung, dass eine zwischen 12 % und 15 % liegende Spanne aufgrund der hohen Kapitalintensität der Glasfaserindustrie eher gerechtfertigt sei. Es bedürfe einer solchen wesentlich höheren Rentabilität, um eine gesunde Rendite zu erzielen und neue Investitionen tätigen zu können. Da der Antragsteller das vorstehende Vorbringen aber nicht überzeugend mit Belegen untermauerte, wurde der Schluss gezogen, dass die in der vorläufigen Untersuchung festgesetzte Gewinnspanne von 5 % beibehalten werden sollte.
(134)
Wie bereits unter Randnummer 71 ausgeführt, wurden die methodischen Änderungen mit Auswirkungen auf die Berechnung der Preisunterbietung - nämlich i) der Ausschluss von Garnen, ii) die Zusammenfassung der Warentypen in Gruppen und iii) die Berichtigung für nach der Einfuhr angefallene Kosten - auch bei der Ermittlung der Schadensbeseitigungsschwelle angewendet.
(135)
Um bei der Schadensanalyse die Garne auszuschließen und die Besonderheiten jeder Warengruppe (Rovings, Stapelfasern und Matten) zu berücksichtigen, griff die Kommission auf die ausführlichen Finanzdaten zurück, die von den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern für jeden einzelnen Warentyp getrennt übermittelt wurden. Hierfür wurden die jeweiligen Finanzdaten der wichtigsten Warengruppen (Rovings, Stapelfasern und Matten) herangezogen und nicht mehr die Gesamtdaten, die für die vorläufigen Berechnungen verwendet worden waren und auch die Garne beinhalteten (siehe Randnummer 155 der vorläufigen Verordnung). Durch die auf diese Weise erstellte Berechnung wird ein besseres Bild der Marktsituation vermittelt; ferner werden darin die überarbeitete Warendefinition und die Besonderheiten der wichtigsten Warentypen soweit wie möglich berücksichtigt.
(136)
Infolge der oben beschriebenen Änderungen wurde die vorläufige Schadensbeseitigungsschwelle stark überarbeitet.
2. Endgültige Maßnahmen
(137)
Aufgrund des dargestellten Sachverhalts wird die Auffassung vertreten, dass nach Artikel 9 der Grundverordnung endgültige Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware eingeführt werden sollten.
(138)
Da die Schadensbeseitigungsschwelle unter der festgestellten Dumpingspanne liegt, sollten sich die endgültigen Maßnahmen auf die Schadensbeseitigungsschwelle stützen.
(139)
Auf dieser Grundlage ergibt sich der folgende Antidumpingzoll, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Ausführender Hersteller
Vorgeschlagener Antidumpingzoll (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Alle übrigen Unternehmen
13,8
(140)
Der in dieser Verordnung angegebene unternehmensspezifische Antidumpingzollsatz wurde anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegelt er die Lage des betroffenen Unternehmens während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zoll für „alle übrigen Unternehmen“ gilt dieser Zollsatz daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in dem betroffenen Land haben und von dem genannten Unternehmen hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesem unternehmensspezifischen Zollsatz, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(141)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieses unternehmensspezifischen Antidumpingzollsatzes (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (5) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe z. B. im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich wird die Verordnung dann entsprechend geändert und die Bezugnahme auf das Unternehmen, für das ein unternehmensspezifischer Zollsatz gilt, aktualisiert.
(142)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der landesweite Zollsatz sowohl für die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller gelten als auch für die Hersteller, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
3. Endgültige Vereinnahmung des vorläufigen Zolls
(143)
Angesichts der Höhe der festgestellten Dumpingspanne und des Ausmaßes der dadurch verursachten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll bis zur Höhe des endgültigen Zolls endgültig zu vereinnahmen. Da Garne nunmehr aus der Warendefinition ausgeschlossen sind (siehe Randnummern 13 bis 24), sollten die vorläufigen Sicherheitsleistungen, die für Einfuhren von Garnen erfolgt sind, freigegeben werden. Da die endgültigen Zollsätze niedriger sind als die vorläufigen Zollsätze, sollten die den endgültigen Zoll übersteigenden vorläufigen Sicherheitsleistungen freigegeben werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkte und beschichtete Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, ex 7019 12 00 und ex 7019 31 00 (TARIC-Codes 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 und 7019310099) eingereiht werden.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll (in %)
TARIC-Zusatzcode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Alle übrigen Unternehmen
13,8
A999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Die Sicherheitsleistungen für die mit der Verordnung (EU) Nr. 812/2010 eingeführten vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Garnen aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen getränkte und beschichtete Garne mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter dem KN-Code ex 7019 19 10 (TARIC-Codes 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 und 7019191079) eingereiht werden, werden freigegeben.
(2) Die Sicherheitsleistungen für die mit der Verordnung (EU) Nr. 812/2010 eingeführten vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkte und beschichtete Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, ex 7019 12 00 und ex 7019 31 00 (TARIC-Codes 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 und 7019310099) eingereiht werden, werden endgültig vereinnahmt. Die Sicherheitsleistungen, die die endgültigen Antidumpingzölle übersteigen, werden freigegeben.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 9. März 2011.