NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 836/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 333/2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanovilo mimo jiné maximální limity kontaminující látky benzo[a]pyrenu.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 9. června 2008 stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách (3). EFSA dospěl k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek nebo osmi specifických látek. EFSA dále dospěl k závěru, že systém osmi látek by v porovnání se systémem čtyř látek nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(3)
V důsledku toho nařízení Komise (EU) č. 835/2011 (4) změnilo nařízení (ES) č. 1881/2006 za účelem stanovení maximálních limitů pro sumu čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků (benzo[a]pyrenu, benzo[a]anthracenu, benzo[b]fluoranthenu a chrysenu).
(4)
Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (5) stanoví pracovní charakteristiky metod analýzy pouze pro benzo[a]pyren. Z toho důvodu je nutné stanovit pracovní charakteristiky metod analýzy také pro další tři látky, jejichž maximální limity nyní stanovuje nařízení (ES) č. 1881/2006.
(5)
Referenční laboratoř Evropské unie pro polycyklické aromatické uhlovodíky (RL EU pro PAU) ve spolupráci s národními referenčními laboratořemi provedla průzkum mezi úředními kontrolními laboratořemi, aby bylo zhodnoceno, které pracovní charakteristiky metod analýzy by byly dosažitelné pro benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen v příslušných matricích potravin. Výsledek tohoto průzkumu RL EU pro PAU shrnula ve zprávě „Pracovní charakteristiky metod analýzy pro stanovení čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách“ („Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“) (6). Výsledky průzkumu ukazují, že pracovní charakteristiky metod analýzy aktuálně platné pro benzo[a]pyren jsou vhodné i pro ostatní tři látky.
(6)
Zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 333/2007 ukazují, že v některých případech mohou být současná ustanovení odběru vzorků neproveditelná či mohou vést k nepřijatelné hospodářské škodě na vzorkované šarži. V těchto případech by mělo být povoleno se od takových postupů odběru vzorků odchýlit, za předpokladu že odběr vzorků zůstane pro vzorkovanou šarži nebo její část dostatečně reprezentativní a použitý postup bude plně zdokumentován. Pro odběr vzorků v maloobchodním prodeji již možnost odchýlit se od postupů odběru vzorků existuje. Postupy odběru vzorků v maloobchodním prodeji by měly být sjednoceny s obecnými postupy odběru vzorků.
(7)
Pro materiál nádob na odběr vzorků pro analýzu PAU je třeba podrobnějších ustanovení. Kontrolní orgány běžně používají plastové nádoby, které však nejsou vhodné pro odběr vzorků pro analýzu PAU, neboť tyto materiály mohou ovlivnit obsah PAU ve vzorku.
(8)
Je nezbytné vyjasnit některé aspekty zvláštních požadavků na metody analýzy, zejména požadavků týkajících se pracovních charakteristik a přístupu založeného na vhodnosti pro daný účel. Dále by měly být upraveny tabulky uvádějící pracovní charakteristiky tak, aby působily jednotněji pro všechny analyty.
(9)
Nařízení (ES) č. 333/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož jsou nařízení (EU) č. 835/2011 a toto nařízení vzájemně propojené, měla by být obě nařízení použitelná od stejného dne.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 333/2007 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
‘1. Odběr vzorků a analýza pro úřední kontrolu limitů obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhlovodíků („PAU“) uvedených v oddílech 3, 4 a 6 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provádí v souladu s přílohou tohoto nařízení.“
3)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
VERORDNUNG (EU) Nr. 836/2011 DER KOMMISSION
vom 19. August 2011
zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 333/2007 zur Festlegung der Probenahmeverfahren und Analysemethoden für die amtliche Kontrolle des Gehalts an Blei, Cadmium, Quecksilber, anorganischem Zinn, 3-MCPD und Benzo(a)pyren in Lebensmitteln
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 882/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 29. April 2004 über amtliche Kontrollen zur Überprüfung der Einhaltung des Lebensmittel- und Futtermittelrechts sowie der Bestimmungen über Tiergesundheit und Tierschutz (1), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 4,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
In der Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 der Kommission vom 19. Dezember 2006 zur Festsetzung der Höchstgehalte für bestimmte Kontaminanten in Lebensmitteln (2) sind u. a. Höchstgehalte für den Kontaminanten Benzo(a)pyren festgelegt.
(2)
Das Wissenschaftliche Gremium für Kontaminanten in der Lebensmittelkette bei der Europäischen Behörde für Lebensmittelsicherheit (EFSA) hat am 9. Juni 2008 ein Gutachten zu polyzyklischen aromatischen Kohlenwasserstoffen in Lebensmitteln abgegeben (3). Darin kam die EFSA zu dem Schluss, dass Benzo(a)pyren kein geeigneter Marker für das Vorkommen polyzyklischer aromatischer Kohlenwasserstoffe (PAK) in Lebensmitteln ist und dass sich ein System mit vier oder acht spezifischen Stoffen am besten als Marker für PAK in Lebensmitteln eignen würde. Die EFSA folgerte ferner, dass ein System mit acht Stoffen keinen großen Mehrwert gegenüber einem System mit vier Stoffen biete.
(3)
Folglich wurde die Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 durch die Verordnung (EU) Nr. 835/2011 der Kommission (4) dahin gehend geändert, dass Höchstgehalte für die Gesamtheit von vier polyzyklischen aromatischen Kohlenwasserstoffen (Benzo(a)pyren, Benz(a)anthracen, Benzo(b)fluoranthen und Chrysen) festgelegt wurden.
(4)
Die Verordnung (EG) Nr. 333/2007 der Kommission (5) enthält nur Leistungskriterien für die Analyse auf Benzo(a)pyren. Es müssen daher Leistungskriterien für die Analyse der anderen drei Stoffe festgelegt werden, für die die Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 jetzt Höchstgehalte festlegt.
(5)
Das Referenzlaboratorium der Europäischen Union für polyzyklische aromatische Kohlenwasserstoffe (EU-RL PAK) hat gemeinsam mit den nationalen Referenzlaboratorien eine Umfrage unter den amtlichen Kontrolllabors durchgeführt, um zu beurteilen, welche Leistungskriterien für die Analyse von Benzo(a)pyren, Benz(a)anthracen, Benzo(b)fluoranthen und Chrysen in entsprechenden Lebensmittelmatrizen erreichbar wären. Das Ergebnis dieser Umfrage hat das EU-RL PAK im Bericht „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“ (6) zusammengefasst. Die Umfrage hat ergeben, dass sich die derzeit für die Analyse auf Benzo(a)pyren geltenden Leistungskriterien auch für die anderen drei Stoffe eignen.
(6)
Die Erfahrungen mit der Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 333/2007 haben gezeigt, dass sich die derzeitigen Probenahmebestimmungen in einigen Fällen möglicherweise als untauglich erweisen oder möglicherweise zu unzumutbaren wirtschaftlichen Schäden an der beprobten Partie führen. In solchen Fällen sollten Abweichungen von den Probenahmeverfahren gestattet werden, vorausgesetzt, die Probenahme gewährleistet eine ausreichende Repräsentativität für die beprobte Partie oder Teilpartie und das angewandte Verfahren ist vollständig dokumentiert. Bei der Probenahme im Einzelhandel bestand bereits die Flexibilität, von den Probenahmeverfahren abweichen zu können. Die Bestimmungen über die Probenahme im Einzelhandel sollten an die allgemeinen Probenahmeverfahren angeglichen werden.
(7)
Für die Probenahme zur Analyse auf PAK werden genauere Bestimmungen über das Material der Probenbehälter benötigt. Die Durchsetzungsbehörden verwenden weithin Kunststoffbehälter, die sich jedoch nicht für die Probenahme zur Analyse auf PAK eignen, da der PAK-Gehalt der Probe durch diese Materialien verändert werden kann.
(8)
Einige Aspekte der spezifischen Vorschriften für Analysemethoden bedürfen der Klarstellung, insbesondere die Vorschriften für die Anwendung der Leistungskriterien und den „Tauglichkeits“-Ansatz. Ferner sollte die Aufmachung der Tabellen mit den Leistungskriterien so angepasst werden, dass sie sich für alle Analyten einheitlicher präsentieren.
(9)
Die Verordnung (EG) Nr. 333/2007 sollte folglich dementsprechend geändert werden. Da die Verordnung (EU) Nr. 835/2011 und die vorliegende Verordnung miteinander verbunden sind, sollten beide Verordnungen ab dem gleichen Tag gelten.
(10)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit und weder das Europäische Parlament noch der Rat haben ihnen widersprochen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Verordnung (EG) Nr. 333/2007 wird wie folgt geändert:
1.
Der Titel erhält folgende Fassung:
2.
Artikel 1 Absatz 1 erhält folgende Fassung:
„(1) Die Probenahme und Analyse für die amtliche Kontrolle des Gehalts an den in den Abschnitten 3, 4 und 6 des Anhangs der Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 verzeichneten Kontaminanten Blei, Cadmium, Quecksilber, anorganisches Zinn, 3-MCPD und polyzyklische aromatische Kohlenwasserstoffe (‚PAK‘) sind gemäß dem Anhang dieser Verordnung auszuführen.“
3.
Der Anhang wird gemäß dem Anhang der vorliegenden Verordnung geändert.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt ab dem 1. September 2012.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 19. August 2011