PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 464/2011 DES RATES
vom 11. Mai 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren von Zeolith-A-Pulver mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 1036/2010 (2) („vorläufige Verordnung“) führte die Kommission einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Zeolith-A-Pulver mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina ein.
(2)
Der Antrag auf Einleitung des Verfahrens wurde am 4. Januar 2010 von Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. und Zeolite Mira Srl Unipersonale („Antragsteller“) eingebracht, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion von Zeolith-A-Pulver in der Union entfällt. Der Antrag enthielt Beweise für das Vorliegen von Dumping und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
2. WEITERES VERFAHREN
(3)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen beschlossen worden war („vorläufige Unterrichtung“), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden außerdem gehört.
(4)
Die Kommission holte alle weiteren Informationen ein, die sie für ihre endgültigen Feststellungen benötigte, und prüfte sie.
(5)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum 31. Dezember 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
(6)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Zeolith-A-Pulver mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina und die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde den Parteien ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(7)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
3. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(8)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Schadensursache vorliegen, werden die unter den Randnummern 12 bis 15 der vorläufigen Verordnung getroffenen Feststellungen bestätigt.
(9)
Aus vorstehenden Gründen wird der endgültige Schluss gezogen, dass alle oben definierten Typen von Zeolith-A-Pulver gleichartig im Sinne von Artikel 1 Absatz 4 der Grundverordnung sind.
4. STICHPROBENVERFAHREN
(10)
Die bosnische Gruppe ausführender Hersteller („Birac“) machte wie in der vorläufigen Untersuchung geltend, dass der nicht in die Stichprobe aufgenommene Unionshersteller (Silkem d.o.o. bzw. „Silkem“) vollständig in die Antwort auf den Fragebogen des in die Stichprobe aufgenommenen Unionsherstellers (MAL Magyar Aluminium bzw. „MAL“) hätte einbezogen werden müssen, da die zwei Unternehmen miteinander verbunden sind. Würde diese Unterlassung hingenommen, handele es sich um eine Diskriminierung zwischen Unionsherstellern und Ausführern, da in Fällen, bei denen verbundene ausführende Hersteller in Ländern angesiedelt sind, in denen eine Antidumpinguntersuchung durchgeführt wird, die Fragebogen von allen Beteiligten zu beantworten sind. Des Weiteren machte Birac geltend, dass sowohl MAL als auch Silkem als nicht kooperierende Unternehmen angesehen werden sollten.
(11)
Diesem Vorbringen kann nicht stattgegeben werden. Aus den unter Randnummer 19 der vorläufigen Verordnung genannten Gründen haben MAL und Silkem bei der Untersuchung vollständig kooperiert. Es sei daran erinnert, das Silkem in der Antwort auf die Stichprobenfragen Informationen bereitgestellt hat und das Unternehmen bei den makroökonomischen Indikatoren berücksichtigt wurde. Aufgrund seiner geringen Größe wurde das Unternehmen jedoch nicht in die Liste der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen aufgenommen. Daher brauchte Silkem keine so genannten Mikrodaten bereitzustellen, die folglich auch nicht überprüft wurden. Da die von Silkem verzeichneten Verkäufe der betreffenden Ware gegenüber den von MAL verzeichneten Verkäufen überdies relativ gering ausfielen, gibt es keinen Anhaltspunkt dafür, dass eine Konsolidierung der Daten der beiden Unternehmen zu einem unterschiedlichen Ergebnis geführt hätte.
(12)
Darüber hinaus ist die Behauptung der Diskriminierung zwischen ausführenden Herstellern und Unionsherstellern offensichtlich unbegründet, da es sich um unterschiedliche Situationen handelt. Einerseits wird wie üblich auf Unternehmensebene das Vorliegen von Dumping untersucht, wobei die Kommissionsdienststellen die unternehmensspezifische Dumpingspanne ermitteln müssen. Zudem muss eine Gruppe ausführender Hersteller in ihrer Gesamtheit untersucht werden, da andernfalls das Risiko besteht, dass die Ausfuhren über die Mitglieder dieser Gruppe mit den niedrigsten Zöllen abgewickelt werden. Andererseits wird bei der Schadensuntersuchung geprüft, ob der Wirtschaftszweig der Union insgesamt eine bedeutende Schädigung erlitten hat. In diesem Fall werden die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller in der Untersuchung hinsichtlich bestimmter Schadensindikatoren (Mikroindikatoren) als repräsentativ für die gesamte Unionsproduktion angesehen. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(13)
Birac machte außerdem geltend, dass ein mit MAL verbundenes bosnisches Bergbauunternehmen, das diesen Unionshersteller mit Rohstoffen (und zwar Bauxit) beliefert, ebenfalls bei der Untersuchung hätte mitarbeiten müssen. Hierzu sei angemerkt, dass das betreffende Bergbauunternehmen in der Fragebogenantwort von MAL aufgeführt wurde. Auch die Kosten in Verbindung mit dem Bezug von Bauxit und der Umwandlung des Rohstoffes in Aluminiumtrihydrat wurden in den Produktionskosten von MAL vollständig berücksichtigt. Daher erfüllt die MAL-Gruppe die von den Kommissionsdienststellen aufgestellten Anforderungen bezüglich der Berichterstattung. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(14)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Schadensursache vorliegen, werden die unter den Randnummern 16 bis 20 der vorläufigen Verordnung getroffenen Feststellungen bestätigt.
5. DUMPING
5.1 Normalwert
(15)
Es wird daran erinnert, dass aufgrund fehlender repräsentativer Inlandsverkäufe der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung bestimmt wurde.
(16)
Zur Ermittlung des Normalwertes nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die entstandenen Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) und der gewogene Durchschnitt des im Untersuchungszeitraum von jedem der kooperierenden Hersteller mit Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Geschäftsverkehr erzielten Gewinns zu seinen durchschnittlichen Produktionskosten im Untersuchungszeitraum hinzuaddiert. Da keine separaten Warentypen der betroffenen oder einer gleichartigen Ware existieren, wurde eine gewogene durchschnittliche Gewinnspanne zugrunde gelegt. Wenn nötig wurden die Produktions- und die VVG-Kosten berichtigt, bevor sie in der Prüfung der Frage, ob die Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, und bei der Berechnung des Normalwertes verwendet wurden.
(17)
Über die vorläufige Unterrichtung hinaus übermittelte Birac Argumente betreffend die Feststellung der Gewinnspanne, die bei der Ermittlung des Normalwertes zugrunde gelegt wurde. Birac zufolge verstößt die angewandte Methode gegen Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung, da in diesem spezifischen Fall die Zugrundelegung der Gewinnspanne der nicht repräsentativen Inlandsverkäufe bei der Ermittlung des Normalwertes genau zum gleichen Ergebnis führt, als wenn die Preise der nicht repräsentativen Inlandsverkäufe zugrunde gelegt würden. Die Gruppe behauptet, dass ein solch inkohärenter Ansatz nicht im Sinne der kombinierten Anwendung von Artikel 2 Absatz 3 und von Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung sein könne. Außerdem vertritt sie die Auffassung, die zugrunde gelegte Gewinnspanne sei unrealistisch und unangemessen, insbesondere im Verhältnis zur Zielgewinnspanne, die bei der Berechnung der Zielpreisunterbietungsspanne zugrunde gelegt werde.
(18)
Des Weiteren machte Birac geltend, dass die Inlandsverkäufe naturgemäß nicht als Geschäfte im normalen Handelsverkehr angesehen werden könnten und daher nicht für die Ermittlung des Normalwertes herangezogen werden sollten.
(19)
Hinsichtlich der ersten Behauptung ist anzumerken, dass die angewandte Methode den Bestimmungen der Grundverordnung und dem WTO-Recht entspricht, wonach bei der Ermittlung des Normalwertes der Gewinn der im normalen Handelsverkehr getätigten Inlandsverkäufe zugrunde gelegt wird, auch wenn diese Verkäufe nicht repräsentativ sind. In diesem spezifischen Fall sei darauf hingewiesen, dass aufgrund der Tatsache, dass alle Inlandsverkäufe gewinnbringend waren, die Ermittlung des Normalwertes tatsächlich zum gleichen Ergebnis geführt hat, als wenn dem Normalwert die Preise der Inlandsverkäufe zugrunde gelegt worden wären. Zunächst sei angemerkt, dass die Angaben zu VVG-Kosten und Gewinn auf den eigenen Inlandsverkäufen des Unternehmens beruhten, die als Geschäfte im normalen Handelsverkehr angesehen wurden. Darüber hinaus sei darauf hingewiesen, dass die „Angemessenheit“ nicht an der Zielgewinnspanne gemessen werden kann, die bei der Berechnung der Zielpreisunterbietungsspanne zugrunde gelegt wird, da diese Gewinne die Lage am Unionsmarkt ohne gedumpte Einfuhren widerspiegeln und daher keine verlässliche Benchmark für die Bestimmung des Gewinns darstellen, der bei der Ermittlung des Normalwertes zugrunde gelegt wird. Das Vorbringen sollte daher zurückgewiesen werden.
(20)
Hinsichtlich der Behauptung, die Inlandsverkäufe sollten nicht als Geschäfte im normalen Handelsverkehr angesehen werden, ergab die Untersuchung, dass die Daten und Beweise, die von Birac vorgelegt wurden, eine verlässliche Grundlage für die Bestimmung des Normalwertes darstellten. Aus diesem Grund wurde das Vorbringen als unbegründet zurückgewiesen.
(21)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Ermittlung des Normalwertes eingingen, wird die unter den Randnummern 21 bis 26 der vorläufigen Verordnung erläuterte Methode bestätigt.
5.2 Ausfuhrpreis
(22)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Schadensursache vorliegen, werden die unter den Randnummern 27 bis 28 der vorläufigen Verordnung getroffenen Feststellungen bestätigt.
5.3 Vergleich
(23)
Da keine Stellungnahmen zum Vergleich zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis eingingen, wird Randnummer 29 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.4 Dumpingspanne
(24)
Da hinsichtlich der Ermittlung der Dumpingspanne keine weiteren Stellungnahmen eingingen, die die vorläufigen Feststellungen geändert hätten, werden die Randnummern 30 bis 32 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6. SCHÄDIGUNG
(25)
Stellungnahmen zu den Feststellungen zur Schädigung gingen von einigen Unionsherstellern, zwei Verwendern in der Union und vom einzigen bosnischen ausführenden Hersteller ein.
(26)
Sofern die Argumente bereits in der vorläufigen Verordnung vollständig gewürdigt wurden, werden sie in dieser Verordnung nicht wiederholt.
6.1 Allgemeine Bemerkungen
(27)
In den Randnummern 45 und 68 der vorläufigen Verordnung wurde klargestellt, dass der Begriff „Wirtschaftszweig der Union“ im Rahmen dieser Untersuchung alle Unionshersteller umfasst. Darüber hinaus basieren die Schadensfaktoren, auf die sich die Feststellung zur Schädigung stützt, in der Regel auf Daten des Wirtschaftszweigs der Union. Wurden Daten des Wirtschaftszweigs der Union zugrunde gelegt, sind diese in Abschnitt 5.4 der vorläufigen Verordnung als „Makrodaten“ bezeichnet. Wenn allerdings keine Informationen für den gesamten Wirtschaftszweig der Union verfügbar waren, wurden die Daten der repräsentativen Auswahl der Stichprobe unter den Unionsherstellern herangezogen. Es gingen keine Stellungnahmen hierzu ein und die vorläufigen Feststellungen werden daher endgültig bestätigt.
(28)
Allerdings ist die Erklärung unter Randnummer 34 der vorläufigen Verordnung fehlerhaft. Diese Randnummer hätte lauten müssen: „Nach Artikel 4 Absatz 1 und Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung umfasst der Wirtschaftszweig der Union sämtliche Hersteller der Union, die im Folgenden als ‚Wirtschaftszweig der Union‘ bezeichnet werden“.
(29)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorlagen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 52 bis 56 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.2 Unionsverbrauch
(30)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorlagen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 35 bis 38 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.3 Einfuhren aus dem betroffenen Land
(31)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorlagen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 39 bis 43 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.4 Lage des Wirtschaftszweigs der Union
6.4.1 Schadensindikatoren
(32)
Im Oktober 2010 ereignete sich in einer Anlage eines Unionsherstellers, MAL, ein Zwischenfall. Doch den vom Unternehmen übermittelten Angaben zufolge haben sich die Lieferungen der betreffenden Ware seit Januar 2011 wieder erholt. Daher war klar, dass dieser Zwischenfall keine schwerwiegenden Lieferprobleme auf dem Unionsmarkt zur Folge hatte.
(33)
Birac bekräftigte, dass angesichts der Tatsache, dass das oben erwähnte, mit MAL verbundene bosnische Bergbauunternehmen im UZ Gewinne erzielte, die Kommission den Gewinn vor Steuern und den Gewinn von MAL bei der Ermittlung der Wirtschaftsindikatoren anpassen sollte, da der Gewinn von MAL aufgrund der von seinem verbundenen Bergbauunternehmen in Bosnien und Herzegowina erzielten Gewinne angeblich reduziert war.
(34)
Hinsichtlich des obigen Vorbringens sei angemerkt, dass der Bauxiterwerb bei dem verbundenen Unternehmen wie zwischen voneinander unabhängigen Unternehmen abgewickelt wurde. Dieser Punkt wurde im Verlauf des Kontrollbesuchs geklärt. Da MAL im UZ Bauxit zu etwa gleichen Durchschnittspreisen sowohl von verbundenen als auch unverbundenen Unternehmen erwarb, hat sich die Kommission vergewissert, dass der Bauxiterwerb wie zwischen voneinander unabhängigen Unternehmen abgewickelt wurde und daher keine Anpassungen der Rentabilitätstendenz von MAL erforderlich sind, die bei der Ermittlung der unter Randnummer 52 der vorläufigen Verordnung aufgezeigten Tendenz zugrunde gelegt wurde. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(35)
Birac führte überdies an, dass das Unternehmen angesichts der Tatsache, dass es bestimmte Rohstoffe direkt aus seiner Aluminiumproduktion bezog, gegenüber den meisten Unionsherstellern über bedeutende Wettbewerbsvorteile verfügte, was bei den Schadensspannen berücksichtigt werden sollte. Diesem Vorbringen kann nicht stattgegeben werden. Wenn ein Unternehmen über einen Wettbewerbsvorteil verfügt, wirkt sich dies normalerweise in Form von niedrigeren Kosten und somit einem niedrigeren Normalwert auf seine Gesamt-Dumpingberechnung aus. Diese Art Wettbewerbsvorteil hat theoretisch keinerlei Auswirkungen auf die Schadensspanne. Bei letzterer geht es darum zu untersuchen, ob ein Zollsatz, der unter den Dumpingspannen liegt, ausreicht, um die Schädigung zu beseitigen. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(36)
Die Unionshersteller machten geltend, dass die positive Entwicklung bestimmter Schadensfaktoren in der vorläufigen Erhebung der Kommission (Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite) nicht berücksichtig wurde; ihrer Auffassung nach sollten alle Faktoren analysiert werden. In der Schadensanalyse wurden diese positiven Entwicklungen jedoch vollständig berücksichtigt. Sie wurden berücksichtigt, jedoch aus den in Randnummern 52 bis 60 der vorläufigen Verordnung dargelegten Gründen in diesem Fall nicht als entscheidend angesehen. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(37)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorlagen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 44 bis 64 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.5 Schlussfolgerungen zur Schädigung
(38)
Aus den vorstehenden Gründen und da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 65 bis 69 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7. SCHADENSURSACHE
(39)
Ein kooperierender Verwender machte geltend, die Analyse der Schadensursache sei mangelhaft, da die Kommission für den UZ (2009) eine temporäre Besserung bestimmter Schadensfaktoren festgestellt habe. Dieser Verwender erklärt sich mit der Bewertung durch die Kommission, die im Untersuchungszeitraum verzeichnete höhere Rentabilität im Jahr 2009 gegenüber 2008 sei das Ergebnis kurzlebiger vorübergehender Entwicklungen, die sich im Jahr 2010 nicht wiederholen würden, nicht einverstanden.
(40)
Hierzu sei angemerkt, dass es sich bei dem Vorbringen dieser Partei um einfache Behauptungen handelt, die nicht durch neue Beweise gestützt sind. Dagegen hat die Kommission zur Unterstützung ihres Standpunkts Informationen vorgelegt, die ihr im Verlauf der Untersuchung - sowohl der vorläufigen als auch der endgültigen - von Unionsherstellern übermittelt wurden. Die im Vorfeld der Kontrollbesuche übermittelten Informationen wurden zudem vor Ort überprüft. Die für die Zeit nach dem Untersuchungszeitraum vorhergesagte Verschlechterung der Gewinnspannen wird auch durch die Angaben zweier Unionshersteller für das gesamte Jahr 2010 bestätigt. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(41)
Birac bestreitet die vorläufigen Feststellungen zu den Auswirkungen der Einfuhren aus Drittländern. Doch der Analyse der Kommission unter Randnummer 77 der vorläufigen Verordnung zufolge war Birac der einzige wesentliche Ausführer für den Unionsmarkt. Es gab praktisch keine Einfuhren anderer Herkunft. Birac bringt in dieser Hinsicht keine neuen Beweise bei; ihr Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(42)
Ein kooperierender Verwender bestritt die Analyse der vorläufigen Verordnung zum Verbrauchsrückgang und führte an, das Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren von Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte sei ein Präzedenzfall für den Nachfragerückgang (3). Er führte an, dass bei der genannten Untersuchung ein Nachfragerückgang zur Einstellung des Verfahrens geführt habe. Es besteht jedoch keine Parallele zwischen dem Fall der Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte und der laufenden Untersuchung. Im ersten Fall ging der Verbrauch drastisch zurück, weil das betreffende Produkt durch andere Produkte ersetzt wurde. In der laufenden Untersuchung hingegen ist der Verbrauchsrückgang sehr mäßig (7 % - wie in den Randnummern 37 und 38 der vorläufigen Verordnung festgestellt). In diesem Zusammenhang sei zudem angemerkt, dass die Verbrauchsentwicklung in den Randnummern 78 bis 80 der vorläufigen Verordnung näher ausgeführt wird und der betreffende kooperierende Verwender keinerlei Beweise vorlegen konnte, die die Feststellungen der Kommission widerlegt hätten. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(43)
Aus diesen Gründen werden die unter den Randnummern 70 bis 92 der vorläufigen Verordnung dargelegten Feststellungen, nämlich dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch gedumpte Einfuhren verursacht wurde, bestätigt.
8. UNIONSINTERESSE
(44)
Ein kooperierender Verwender führte an, die Kommission habe unter Randnummer 104 der vorläufigen Verordnung hinsichtlich der Gesamtkosten irreführende Informationen über die Höhe der Zeolithkosten vorgelegt. Insbesondere wandte er ein, die Zeolithkosten machten mehr als 5 % der in der genannten Randnummer angegebenen Gesamtkosten aus. Hierzu sei angemerkt, dass die Partei keinerlei neue Daten zur Unterstützung ihrer Behauptung vorgelegt hat, während die Feststellungen der Kommission auf den überprüften Angaben der mitarbeitenden Verwender beruhen. Es sei angemerkt, dass der Begriff „Gesamtkosten“, der in Randnummer 104 der vorläufigen Verordnung verwendet wird, alle Herstellungskosten zuzüglich der VVG-Kosten umfasst. Darüber hinaus bedeutet die Angabe „weniger als 5 %“ einen Durchschnittswert, der sowohl für Waschmittel- als auch Wasserenthärterprodukte gilt. Schließlich sollte klargestellt werden, dass die Kosten für Zeolith in Wasserenthärtern höher sind als bei Waschmitteln, in denen sie dafür weit mehr verwendet werden. Für diesen speziellen kooperierenden Verwender entfiel auf Wasserenthärter tatsächlich nur ein geringer Teil seines Umsatzes von nachgelagerten Produkten, bei denen Zeolith zum Einsatz kommt. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(45)
Ein kooperierender Verwender bestritt die Feststellung in Randnummer 102 der vorläufigen Verordnung, dass China als alternative Bezugsquelle in Betracht kommt. Angesichts der eingegangenen Stellungnahmen räumt die Kommission ein, dass es trotz der Tatsache, dass einige chinesische Waren im Untersuchungszeitraum auf den Unionsmarkt gelangt sind, unwahrscheinlich ist, dass China in naher Zukunft zur Hauptbezugsquelle werden wird (siehe Randnummer 41 oben). Angesichts der Kapazitätsauslastung für die betreffende Ware in der Union hält die Kommission allerdings an ihrer Feststellung fest, dass keinerlei Lieferprobleme für die betreffende Ware bestehen. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(46)
Ein kooperierender Verwender führte an, dass wenn infolge dieser Untersuchung Zölle erhoben würden, die Kosten für Zeolith derart steigen würden, dass sich auch die Preise für Waschmittel und Wasserenthärter und somit die Verbraucherpreise erhöhen würden. Dieses Argument beruht auf der Annahme, dass die Verwender die Preissteigerungen für Zeolith infolge des Antidumpingzolls weitergeben werden. Zunächst ist die Kommission der Ansicht, dass die Unionshersteller nicht durch die Preissteigerungen, sondern eher durch die größeren Skaleneinsparungen von diesen Maßnahmen profitieren werden (siehe Randnummern 108 und 111 der vorläufigen Verordnung). Schließlich ist, wie oben erklärt, der Anteil der mit Zeolith verbundenen Kosten an den Gesamtproduktionskosten der nachgelagerten Produkte klein, so dass etwaige Auswirkungen des Zolls, auch wenn sie unwahrscheinlich sind, die vorläufige Schlussfolgerung, dass keine Gründe des vorrangigen Unionsinteresses gegen die Durchsetzung der Maßnahmen sprechen, nicht in Frage stellen. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(47)
Ein kooperierender Verwender warnte, er könne auf zeolithfreie Lösungen in seinen Waschmittelprodukten umstellen, was für die Unionshersteller von Zeolith ungünstige Folgen hätte. Die Unionshersteller sind sich dieses Risikos für ihr Geschäft aufgrund der Informationen mit dem Vermerk „Zur Einsichtnahme durch interessierte Parteien“ bewusst. Es liegen jedoch keine konkreten Beweise vor, auf deren Grundlage die angeblichen Auswirkungen dieser hypothetischen Umstellung auf den Wirtschaftszweig der Union bewertet werden könnten. Dieses Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(48)
Die obigen Ausführungen wurden bei der endgültigen Untersuchung berücksichtigt, ändern jedoch nichts an ihren allgemeinen Schlussfolgerungen. Da keine weiteren Stellungnahmen vorlagen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 93 bis 112 der vorläufigen Verordnung bestätigt. Daher wird der Schluss gezogen, dass keine Argumente vorgebracht wurden, die nahelegen, dass die Einführung von Maßnahmen im Anschluss an diese Untersuchung dem Unionsinteresse zuwiderläuft.
9. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
9.1 Schadensbeseitigungsschwelle
(49)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorlagen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 114 bis 116 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
9.2 Endgültige Maßnahmen
(50)
Angesichts der Schlussfolgerungen im Hinblick auf Dumping, Schädigung, Schadensursache und Interesse der Union sollte nach Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung, im Einklang mit der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, ein endgültiger Antidumpingzoll in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Dumpingspanne festgesetzt werden. Diese wurde mit 28,1 % berechnet.
(51)
Auf dieser Grundlage beträgt der vorläufige Antidumpingzollsatz für Bosnien und Herzegowina 28,1 %.
10. ENDGÜLTIGE VEREINNAHMUNG DES VORLÄUFIGEN ZOLLS
(52)
Angesichts der Höhe der festgestellten Dumpingspanne und des Ausmaßes der dadurch verursachten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll bis zur Höhe des mit dieser Verordnung festgesetzten endgültigen Antidumpingzolls endgültig zu vereinnahmen.
11. FORM DER MASSNAHMEN
(53)
Im Verlauf der Untersuchung bot der bosnische ausführende Hersteller Aluminia d.o.o., Zvornik, zusammen mit seinem in Kaunas, Litauen, angesiedelten verbundenen Unternehmen Kauno Tiekimas AB eine Preisverpflichtung nach Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung an. Es sei angemerkt, dass die Fabrica glinice („Birac“) kürzlich zur Holdinggesellschaft wurde und die in Zvornik angesiedelte Aluminia d.o.o. der einzige ausführende Hersteller der Gruppe bleibt.
(54)
Das Angebot wurde von der Kommission geprüft. Es handelt sich bei der betroffenen Ware um ein Grunderzeugnis, das nur in dieser Form und mit dieser Produktspezifikation existiert, so dass das mögliche Risiko von Ausgleichsgeschäften mit unterschiedlichen Produkttypen ausgeschlossen ist. Die Untersuchung ergab, dass alle Ausfuhren in die Union von dem verbundenen Unternehmen in der Union (d. h. von Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen) in Rechnung gestellt wurden. Dieses verbundene Unternehmen vertreibt auch andere von Birac hergestellte Produkte. Jedoch ist der Markt für Zeolith-A-Pulver genau festgelegt, und die Kunden, die Zeolith-A-Pulver erwerben, würden die anderen von Birac hergestellten Produkte naturgemäß nicht kaufen. Daher wurde der Schluss gezogen, dass das Risiko von Ausgleichsgeschäften, d. h. der Versuch, denselben Kunden andere Produkte zu verkaufen, sehr gering war.
(55)
Mit Beschluss 2011/279/EU (4) nahm die Kommission das Verpflichtungsangebot von Aluminia d.o.o. Zvornik und seinem verbundenen Unternehmen Kauno Tiekimas an. Der Rat erkennt an, dass das Verpflichtungsangebot hinsichtlich des Preises die schädigende Wirkung des Dumpings beseitigt und das Umgehungsrisiko hinreichend verringert.
(56)
Um die Kommission und die Zollbehörden in die Lage zu versetzen, die Einhaltung der Verpflichtung durch Alumina d.o.o. Zvornik und seine verbundenen Unternehmen wirksam zu kontrollieren, sollte die Befreiung vom Antidumpingzoll bei der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr davon abhängig gemacht werden, dass i) den zuständigen Zollbehörden eine Verpflichtungsrechnung vorgelegt wird; dies ist eine Handelsrechnung, die mindestens die Angaben und die Erklärung enthält, die im Anhang vorgegeben sind; ii) die eingeführten Waren entweder von Alumina d.o.o. Zvornik hergestellt, versandt und dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union direkt in Rechnung gestellt oder von Kauno Tiekimas dem ersten unabhängigen Abnehmer verkauft werden; und iii) die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Verpflichtungsrechnung genau entsprechen. Werden diese Bedingungen nicht erfüllt, entsteht bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr eine Zollschuld in Höhe des entsprechenden Antidumpingzolls.
(57)
Wenn die Kommission gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung die Annahme einer Verpflichtung wegen einer Verletzung widerruft, dabei auf die fraglichen Geschäftsvorgänge Bezug nimmt und die entsprechenden Verpflichtungsrechnungen für ungültig erklärt, entsteht bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr eine Zollschuld.
(58)
Den Einführern sollte klar sein, dass bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr, wie unter den Randnummern 56 und 57 dargelegt, auch dann eine Zollschuld entstehen kann, wenn eine vom Hersteller, bei dem sie die Ware direkt oder indirekt gekauft haben, angebotene Verpflichtung von der Kommission angenommen wurde; das etwaige Entstehen einer solchen Zollschuld ist als normales Geschäftsrisiko zu betrachten.
(59)
Die Zollbehörden sollten die Kommission gemäß Artikel 14 Absatz 7 der Grundverordnung unverzüglich unterrichten, wenn sich Hinweise auf eine Verletzung der Verpflichtung ergeben.
(60)
Aus diesen Gründen hält die Kommission das Verpflichtungsangebot von Alumina d.o.o. Zvornik und Kauno Tiekimas für annehmbar. Die betroffenen Unternehmen wurden über die wesentlichen Fakten, Erwägungen und Bedingungen informiert, auf die sich die Annahme des Verpflichtungsangebots stützt.
(61)
Bei Verletzung oder Rücknahme der Verpflichtungen oder im Fall des Widerrufs der Annahme der Verpflichtungen durch die Kommission gilt gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung ohne Weiteres der gemäß Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung vom Rat eingeführte Antidumpingzoll -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Zeolith-A-Pulver, auch Zeolith-NaA- oder Zeolith-A4-Pulver genannt, das gegenwärtig unter dem KN-Code ex 2842 10 00 eingereiht wird (TARIC-Code 2842100030), mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina eingeführt.
(2) Der endgültige Antidumpingzollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Waren beträgt 28,1 %.
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr angemeldete Einfuhren, die von Unternehmen in Rechnung gestellt werden, deren Verpflichtungsangebote von der Kommission angenommen wurden und die namentlich in dem Beschluss 2011/279/EU genannt sind, sind von dem in Artikel 1 eingeführten Zoll befreit, sofern:
a)
sie direkt von Aluminia d.o.o., Zvornik, Bosnien und Herzegowina, hergestellt und versandt und entweder dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union direkt in Rechnung gestellt werden oder von dem Unternehmen Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen, dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union direkt in Rechnung gestellt werden;
b)
für sie eine Verpflichtungsrechnung vorgelegt wird - eine Verpflichtungsrechnung ist eine Handelsrechnung, die mindestens die Angaben und die Erklärung enthält, die im Anhang festgelegt sind -; und
c)
die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Verpflichtungsrechnung genau entsprechen.
(2) Bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr entsteht eine Zollschuld,
-
wenn bei den in Absatz 1 genannten Einfuhren festgestellt wird, dass eine oder mehrere der in Absatz 1 aufgeführten Bedingungen nicht erfüllt sind, oder
-
wenn die Kommission die Annahme der Verpflichtung gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung durch eine Verordnung oder einen Beschluss widerrufen hat, die/der Bezug auf die fraglichen Geschäftsvorgänge nimmt und mit der/dem die entsprechenden Verpflichtungsrechnungen für ungültig erklärt werden.
Artikel 3
Die Sicherheitsleistungen für die vorläufigen Antidumpingzölle gemäß der Verordnung (EU) Nr. 1036/2010 auf Einfuhren von Zeolith-A-Pulver des KN-Codes ex 2842 10 00 (TARIC-Code 2842100030) mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina werden endgültig vereinnahmt.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 11. Mai 2011.