NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
VERORDNUNG (EU) Nr. 404/2010 DER KOMMISSION
vom 10. Mai 2010
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Fahrzeugräder aus Aluminium mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 13. August 2009 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung der Einleitung eines Antidumpingverfahrens (2) betreffend die Einfuhren bestimmter Fahrzeugräder aus Aluminium („Aluräder“) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) in die Gemeinschaft („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines Antrags eingeleitet, der am 30. Juni 2009 vom Verband europäischer Hersteller von Fahrzeugrädern EUWA („Antragsteller“) im Namen von Herstellern gestellt wurde, auf die ein größerer Teil, in diesem Fall mehr als 50%, der gesamten Unionsproduktion bestimmter Aluräder entfällt. Der Antrag enthielt Beweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die im Antrag genannten Unionshersteller, andere bekannte Hersteller in der Union, ausführende Hersteller in der VR China, Einführer, Händler, Verwender, Zulieferer und bekanntermaßen betroffene Verbände sowie die Vertreter der VR China offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der Vielzahl der ausführenden Hersteller in der VR China, der Einführer und Unionshersteller wurde in der Einleitungsbekanntmachung auf die Möglichkeit eines Stichprobenverfahrens nach Artikel 17 der Grundverordnung für die Untersuchung von Dumping und Schädigung hingewiesen. Um herauszufinden, ob ein Stichprobenverfahren erforderlich ist, und dann eine Stichprobe bilden zu können, forderte die Kommission alle ausführenden Hersteller, Einführer und Unionshersteller auf, sich zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Angaben vorzulegen.
(6)
Insgesamt meldeten sich 36 Unternehmen oder Gruppen verbundener Unternehmen („Unternehmensgruppen“) aus der VR China und legten die angeforderten Informationen fristgerecht vor. Diese 36 Unternehmen oder Unternehmensgruppen stellten die betroffene Ware im Untersuchungszeitraum her und/oder führten sie in die Union aus; außerdem äußerten sie den Wunsch, in die Stichprobe aufgenommen zu werden. Sie wurden als mitarbeitende Unternehmen angesehen und für die Stichprobe in Betracht gezogen. Die Mitarbeit seitens der VR China lag bei über 90 %, ausgedrückt als prozentualer Anteil der Ausfuhren der mitarbeitenden chinesischen Unternehmen in die EU an den chinesischen Gesamtausfuhren in die EU.
(7)
Im Anschluss an die Anhörung der betroffenen Parteien nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung bildete die Kommission im Einklang mit Artikel 17 der Grundverordnung ein Stichprobe; dabei stützte sie sich auf die größte repräsentative Ausfuhrmenge, die in der zur Verfügung stehenden Zeit angemessen untersucht werden kann, und berücksichtige gleichzeitig die geografische Verteilung der mitarbeitenden Unternehmen(sgruppen).Die Stichprobe umfasste vier Unternehmen(sgruppen), auf die 47 % der Ausfuhren der 36 mitarbeitenden Unternehmen(sgruppen) in die EU und 43 % aller Ausfuhren der VR China in die EU entfielen. Die Behörden der VR China und die chinesische Handelskammer gaben zwar ihre Zustimmung zu der von der Kommission gebildeten Stichprobe, ersuchten aber um die Einbeziehung von mindestens zwei weiteren Unternehmen(sgruppen). Da die ursprünglich gebildete Stichprobe jedoch bereits 20 Unternehmen umfasste, die 4 Unternehmensgruppen zuzurechnen waren, sah die Kommission von der Einbeziehung weiterer Unternehmen(sgruppen) ab, weil die Untersuchungen sonst nicht innerhalb der gesetzlichen Fristen hätte abgeschlossen werden können.
(8)
Fünf ausführende Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, beantragten eine unternehmensspezifische Untersuchung und übermittelten die nach Artikel 9 Absatz 6 und Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung erforderlichen Informationen fristgerecht. Da die Stichprobe bereits 4 Unternehmensgruppen mit vielen beteiligten Unternehmen umfasste, schloss die Kommission im Einklang mit Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung, dass den ausführenden Herstellern in der VR China, die nicht der Stichprobe angehörten, keine individuelle Behandlung zugestanden werden konnte, weil dies eine zu große Belastung darstellen und den fristgerechten Abschluss der Untersuchung verhindern würde.
(9)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, eine Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder eine individuelle Behandlung („IB“) beantragen konnten (Artikel 17 Absatz 3), sandte die Kommission den darum ersuchenden ausführenden Herstellern in der VR China sowie den chinesischen Behörden entsprechende Antragsformulare zu.
(10)
Die Einleitungsbekanntmachung wurde an rund 40 Unionshersteller von Alurädern versandt. Darauf erhielt die Kommission 17 Antworten. 5 Unternehmensgruppen wurden in die Stichprobe aufgenommen, da sie als repräsentativ erachtet wurden, und zwar im Hinblick auf die Gesamtproduktion der EU gemessen an der Verkaufsmenge und der Fertigung in der EU (über 75 %), ihre geografische Verteilung und die Art ihrer Tätigkeit, d. h. Erstausrüster (Original Equipment Manufacturer, „OEM“) oder sogenannte Aftermarkt-Anbieter, (Einzelheiten siehe Randnummern (19) ff.). Obwohl die EU-Hersteller der Stichprobe überwiegend das OEM-Marktsegment bedienten, betätigten sich 2 der betreffenden Hersteller auch auf dem Aftermarkt („AM“). Auch Unternehmen, die nicht am Antrag beteiligt waren, waren in der Stichprobe vertreten.
(11)
Im Laufe der Untersuchung brachten die Parteien weitere Argumente zu den angeblichen Unterschieden zwischen OEM-Segment und dem AM-Segment vor. Um zweckdienliche Informationen zu gewinnen, wurde beschlossen, zusätzlich einen (großen) Hersteller in die Stichprobe einzubeziehen, der sich im AM-Segment betätigt.
(12)
Einige Antragsteller ersuchten um Geheimhaltung ihrer Namen aus Furcht vor etwaigen Sanktionen seitens ihrer Kunden und Wettbewerber. Die Kommission vertrat die Auffassung, dass tatsächlich ein beträchtliches Risiko für Vergeltungsmaßnahmen bestand, und akzeptierte folglich die Geheimhaltung der Namen. Nach der Einleitung der Untersuchung erklärten sich alle mitarbeitende Unternehmen damit einverstanden, dass sie in ihrer Eigenschaft als mitarbeitenden Unternehmen genannt werden, nicht jedoch in ihrer Eigenschaft als Antragsteller.
(13)
Die Einleitungsbekanntmachung wurde an rund 80 Einführer und Einführer/Verwender von Alurädern versandt. Es antworteten 40 Unternehmen, auf die rund ein Drittel der Gesamteinfuhren aus China entfällt. 12 Antworten stammten von Einführern, die übrigen von einführenden Verwendern. 7 Unternehmen wurden in die Stichprobe aufgenommen (5 Einführer und 2 einführende Verwender).
(14)
Die Kommission versandte Fragebogen an die 6 Unionshersteller der Stichprobe, an die ausführenden Hersteller der für die VR China gebildeten Stichprobe, an die chinesischen ausführenden Hersteller, die IB beantragten, sowie an die 7 Einführer in der Stichprobe. Weitere Fragebogen wurden an Verwender und sonstige mitarbeitende Hersteller versandt.
(15)
4 chinesische ausführende Hersteller der Stichprobe beantworteten den Fragebogen, ferner 5 chinesische ausführende Hersteller, die eine IB (Artikel 17 Absatz 3) beantragten. Auch von den 6 Unionsherstellern in der Stichprobe, von 3 nicht mit einem ausführenden Hersteller verbundenen Einführern, 9 anderen EU-Herstellern und 13 Verwendern gingen Antworten ein. Darüber hinaus bezogen auch die chinesische Handelskammer und zwei Verwenderverbände Stellung.
(16)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Feststellung des Dumpingtatbestands, der dadurch verursachten Schädigung sowie des Unionsinteresses benötigte, prüfte diese Informationen und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
(a)
Unionshersteller
-
Borbet-Gruppe:
Borbet Solingen GmbH - Deutschland
-
Hayes-Lemmerz-Gruppe:
-
Hayes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tschechische Republik
-
Hayes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italien
-
Ronal-Gruppe:
-
Ronal AG - Schweiz
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polen
-
Speedline s.r.l. - Italien
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanien
-
AEZ - Deutschland
-
Française de Roues S.A.S.V. - Frankreich
(b)
Ausführende Hersteller und ihre verbundenen Unternehmen in der VR China
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
Verbundene Unternehmen in der Union
-
OZ Deutschland, Biberbach (Deutschland)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien)
(d)
Verbunde Unternehmen in Singapur
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
Verwender
-
Renault - Frankreich
-
BMW - Deutschland
(17)
Da für die ausführenden Hersteller, denen unter Umständen keine MWB gewährt werden konnte, ein Normalwert anhand von Daten aus dem Vergleichsland Türkei ermittelt werden musste, wurde in den Betrieben der folgenden Unternehmen diesbezügliche Kontrollbesuche durchgeführt:
(f)
Hersteller in der Türkei
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Untersuchungszeitraum
(18)
Die Untersuchung des Dumpings und der Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2008 bis zum 30. Juni 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(19)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Räder aus Aluminium für Kraftfahrzeuge der KN-Positionen 8701 bis 8705, auch mit Zubehör, auch mit Reifen, mit Ursprung in der Volksrepublik China („betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes ex 8708 70 10 und ex 8708 70 50 eingereiht werden.
(20)
Für die betroffene Ware gibt es in der Union zwei Absatzkanäle: das Marktsegment für Erstausrüster („OEM-Markt“) und den sogenannten Aftermarkt („AM“). Auf dem OEM-Markt schreiben die Fahrzeughersteller Aluräder aus (ungefähr zwei Jahre, bevor sie ein neues Fahrzeugmodell auf den Markt bringen) und beteiligen sich an der Entwicklung eines neuen Rades, das ihren Markennamen tragen wird. Bei diesen Ausschreibungen stehen Unionshersteller und chinesische Ausführer in direktem Wettbewerb. Im AM-Segment werden Aluräder von Alurad-Herstellern entworfen, entwickelt, als Markenartikel ausgewiesen („Branding“) und anschließend an Großhändler, Einzelhändler, Tuning-Firmen, Fahrzeugwerkstätten usw. verkauft.
(21)
Ein Ausführer behauptete, dass Aluräder für das OEM-Segment aus der Warendefinition des laufenden Verfahrens herausgenommen werden sollten, da nur Neufahrzeuge damit ausgestattet würden; Aluräder für den Aftermarkt seien dagegen dazu bestimmt, das OEM-Rad während der Lebensdauer eines Fahrzeugmodells zu ersetzen. Das Argument ist selbstwidersprüchlich, da es bestätigt, dass AM-Aluräder auf denselben Verwendungszweck zugeschnitten sind wie OEM-Aluräder. AM-Aluräder können nämlich auf unterschiedliche Weise (3), in allen Durchmessern und Gewichten, mit unterschiedlichster Endbearbeitung usw. hergestellt werden. Der einzige Unterschied zwischen OEM- und AM-Alurädern besteht in der Unterschiedlichkeit der Absatzkanäle aufgrund der Beteiligung der Fahrzeugindustrie an Entwurf und Entwicklung der Räder. Ferner wurde vorgebracht, dass die Preise bei OEM- und AM-Alurädern unterschiedlich festgesetzt würden, da sie im erstgenannten Fall an die schwankenden Preise der Londoner Metallbörse (London Metal Exchange, LME) gekoppelt seien. Die Fahrzeughersteller setzen ihre Preise de facto auf Nullbasis fest anhand einer „Nullbasis-Preisfestsetzungsformel“. Die Formel besteht aus drei Elementen: 1) dem Aluminiumpreis (variabel, an den LME-Preis gekoppelt), 2) dem Mehrwert (Transformationskosten) sowie 3) einem konstanten Qualitätsaufschlag. Dieses Preisfestsetzungsverfahren ist auf die Bedürfnisse der Fahrzeugindustrie zugeschnitten; die Kostenelemente sind bei OEM- und AM-Alurädern hingegen gleich.
(22)
Folglich weisen OEM- und AM-Aluräder dieselben materiellen und technischen Eigenschaften auf und sind austauschbar; sie werden lediglich über unterschiedliche Absatzkanäle vertrieben. Daher werden sie als eine einzige, homogene Ware angesehen. Überdies werden aus China importierte Aluräder in signifikanten Mengen über beide Absatzkanäle verkauft. Aufgrund dieses Sachverhalts wird vorläufig geschlossen, dass das Ausnehmen von OEM-Alurädern aus der Warendefinition dieser Untersuchung nicht gerechtfertigt ist.
(23)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass Gokarts aus der Warendefinition herausgenommen werden sollten, da sie nicht unter den KN-Codes 8701 bis 8705 eingereiht würden. Die Partei blieb jedoch den schlüssigen Nachweis schuldig, dass Gokarts nicht unter den obengenannten KN-Codes eingereiht werden können; somit wurde das Vorbringen vorläufig zurückgewiesen.
(24)
Dieselbe Partei behauptete, dass Räder für Geländefahrzeuge ebenfalls aus der Warendefinition herausgenommen werden sollten, da diese sich grundlegend von den für andere Motorfahrzeuge gefertigten Rädern unterscheiden würden. Bestimmte Geländefahrzeuge ließen sich aber sehr wohl unter die KN-Codes 8701 bis 8705 einreihen, weshalb deren Räder unter die Warendefinition dieser Untersuchung fallen. Folglich wurde dieses Vorbringen vorläufig zurückgewiesen.
2. Gleichartige Ware
(25)
Die betroffene Ware und die Aluräder, die in der VR China hergestellt und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkauft werden, die Aluräder, die auf dem Inlandsmarkt der Türkei (vorläufiges Vergleichsland) hergestellt und verkauft werden, sowie die Aluräder, die in der Union vom EU-Wirtschaftszweig hergestellt und verkauft werden, weisen dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und Verwendungen auf. Daher werden sie vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung
(26)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird bei Antidumpinguntersuchungen zu Einfuhren mit Ursprung in der VR China der Normalwert für bestimmte Hersteller nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt, wenn festgestellt wurde, dass diese Hersteller die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten.
-
Die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) geprüft und in allen Bereichen angewendet wird.
-
Es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems.
-
Konkurs- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit.
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(27)
Bei dieser Untersuchung beantragten alle ausführenden Gruppen der Stichprobe MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung und beantworteten das MWB-Antragsformular fristgerecht.
(28)
Für alle Unternehmensgruppen der Stichprobe holte die Kommission alle Daten ein, die sie als erforderlich erachtete, und prüfte alle Informationen aus den MWB-Anträgen im Rahmen von Kontrollbesuchen bei diesen Unternehmensgruppen.
(29)
Die Untersuchung ergab, dass keiner der vier chinesischen Unternehmensgruppen eine MWB gewährt werden konnte, da keine die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung vollständig erfüllte, und zwar aus den im Folgenden dargelegten Gründen.
(30)
Keine Unternehmensgruppe der Stichprobe konnte nachweisen, dass sie Kriterium 1 erfüllt, weil Entscheidungen über den Hauptrohstoff (Aluminium) nicht frei von staatlicher Einflussnahme waren.
(31)
Es hat sich bei allen Unternehmensgruppen der Stichprobe gezeigt, dass das zur Fertigung von Alurädern verwendet Aluminium zum weitaus größten Teil auf dem chinesischen Inlandsmarkt erworben wird, und zwar auf der Grundlage langfristiger Verträge. Die Preise beruhen auf den Notierungen für Primäraluminium an den chinesischen Spotmärkten zuzüglich einer Verarbeitungsgebühr (bei einem Unternehmen auch auf den Notierungen an der Shanghai Futures Exchange SHFE). In diesem Zusammenhang ist außerdem anzumerken, dass die Notierung an den Spotmärkten parallel zur Entwicklung an der SHFE verläuft.
(32)
Dazu ist ferner anzumerken, dass der chinesische Staat eine übergeordnete Rolle bei der Festsetzung der Preise für Primäraluminium spielt und mittels diverser Instrumente ständig in den Markt eingreift.
(33)
Erstens unterliegt das zur Ausfuhr bestimmte Primäraluminium einer Umsatzsteuer von 17 % (wohingegen die Umsatzsteuer auf Fertigwaren erstattet wird) zuzüglich einer Ausfuhrsteuer von 15 %.
(34)
Zweitens greift der Staat in den Preisbildungsmechanismus an der SHFE ein; diese ist eine geschlossene Börse nur für in China registrierte Unternehmen und chinesische Bürger. Diese Einflussnahme des Staates auf die Preisbildung an der SHFE hat damit zu tun, dass er zum einen als Verkäufer von Primäraluminium und zum anderen durch das State Reserve Bureau und andere staatliche Stellen als Käufer auftritt. Zudem bedient sich der Staat der SHFE-Regeln, die vom staatlichen Regulierungsorgan CSRC (China Securities Regulatory Commission) genehmigt wurden, um Tagespreisgrenzen festzulegen.
(35)
Ein weiteres Beispiel für staatliche Einflussnahme liefert das jüngste Förderpaket der chinesischen Regierung, das die Auswirkungen der Wirtschaftskrise begrenzen soll. Ende 2008 legte das State Reserves Bureau ein Programm zum Ankauf von Aluminium bei Verhüttungsbetrieben auf, um deren Geschäftstätigkeit vor dem Nachfrageeinbruch aufgrund der globalen Finanzkrise zu schützen. Diese staatlich gestützten Ankäufe absorbierten den Großteil der inländischen Lagerbestände und führte zu einem Preisauftrieb in der ersten Hälfte des Jahres 2009.
(36)
Dies wurde als immanente staatliche Einflussnahme in rohstoffbezogene Unternehmensentscheidungen angesehen. Das derzeitige chinesische System mit hohen Ausfuhrzölle und Nichterstattung der Umsatzsteuer auf Ausfuhren von Hüttenaluminium und anderer Rohstoffe bei gleichzeitiger Ausfuhrsteuerbefreiung und Umsatzsteuererstattung für Ausfuhren nachgelagerter Waren und die staatliche Einflussnahme auf die Preisbildung in der SHFE hat nämlich im Wesentlichen zur Folge, dass die chinesischen Aluminiumpreise weiter auf staatlichen Eingriffen beruhen. Hier findet sich der Grund dafür, dass die Preise an der London Metal Exchange LME seit jeher beträchtlich von den Preisen am chinesischen Markt abweichen (4). Von Mitte 2005 bis Ende 2008. notierten die Preise an der LME beträchtlich über den chinesischen Marktpreisen, was unterstreicht, dass zwischen den chinesischen Märkten und den Märkten der übrigen Welt keine nennenswerte Arbitrage stattfindet.
(37)
Somit schlägt die vielfache staatlich bedingte Verzerrung der chinesischen Primäraluminium-Preise auf die Entscheidungen der chinesischen Alurad-Hersteller bei der Rohstoffbeschaffung durch. Darüber hinaus ziehen diese einen Nutzen aus der Verzerrung: selbst wenn sie ihre Rohstoffe in der Regel am chinesischen Markt von lokalen Anbieter beschaffen und dabei die chinesischen (oder SHFE-) Spotmarkt-Preise als Vergleichswert benutzen, so können sie doch auch bestimmte Mengen zu LME-Preisen beziehen, falls die Preise am chinesischen Markt aufgrund der staatlichen Eingriffe darüber liegen.
(38)
Über den zuvor dargelegten allgemeinen Sachverhalt hinaus verstoßen drei andere Unternehmensgruppen gegen andere Auflagen nach Kriterium 1 wegen beträchtlicher staatliche Einflussnahmen auf wichtige Geschäftsentscheidungen. In einer dieser Unternehmensgruppen besitzt ein staatliches Unternehmen in zwei seiner Unternehmen bei bestimmten wichtigen Entscheidungen Vetorechte, die in keinem Verhältnis zu seiner Kapitalbeteiligung stehen. Bei den meisten Unternehmen einer anderen Gruppe unterliegen einige wichtige Entscheidungen einer beträchtlichen staatlichen Einflussnahme, entweder weil sich die Unternehmen zu 100 Prozent im Staatsbesitz befinden oder weil die Unternehmensleitung, die den staatlichen Anteilseigner vertritt, bei wichtigen Unternehmensentscheidungen ihr Veto einlegen kann. Darüber hinaus hat die Untersuchung ergeben, dass die zuständige Arbeitsbehörde in zwei dieser Unternehmen Vetorechte bei der Beschäftigung von Arbeitskräften ausüben kann, auch wenn die Unternehmen Gegenteiliges behaupten. Bei einer dritten Unternehmensgruppe schließlich unterhält die Familie, die die Gruppe kontrolliert, Beziehungen zur Regierungspartei, außerdem unterliegt ein Unternehmen dieser Gruppe beträchtlicher staatlicher Einflussnahme bei bestimmten wichtigen Entscheidungen, da die Unternehmensleitung, die einen staatlichen Anteilseigner vertritt, bei wichtigen Unternehmensentscheidungen ihr Veto einlegen kann.
(39)
Bei einer Unternehmensgruppe ist festzustellen, dass alle zugehörigen Unternehmen eindeutig gegen elementare Rechnungslegungsgrundsätze verstoßen. Insbesondere wurden IAS 1 (Darstellung des Abschlusses), IAS 12 (Ertragsteuern) und IAS16 (Sachanlagen) nicht beachtet. Es wird somit davon ausgegangen, dass die Rechnungslegung und ihre Prüfung nicht nach internationalen Standards erfolgt ist. Bei einer anderen Unternehmensgruppe stellten die Dienststellen der Kommission Verstöße gegen IAS 1 und IAS 31 fest.
(40)
Innerhalb einer Unternehmensgruppe waren in mehreren Unternehmen deutliche Verzerrungen in Bezug auf Landnutzungsrechte und den Erwerb von Anlagegütern zu verzeichnen, außerdem profitieren die meisten Unternehmen der Gruppe von Steuervergünstigungen, Steuererstattungen und Subventionen, die als Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems anzusehen sind. Diese Verzerrungen waren beträchtlich, z. B. in Bezug auf den Umsatz.
(41)
Drei Unternehmen einer anderen Gruppe der Stichprobe profitieren von Steuervergünstigungen die als Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems anzusehen sind. Diese Verzerrungen waren beträchtlich, z. B. in Bezug auf den Umsatz.
(42)
Außerdem zeigte sich bei zwei Unternehmen einer anderen Gruppe, dass sie gegen Kriterium 3 verstoßen. Das erste Unternehmen hat für seine Landnutzungsrechte erst lange nach deren Fälligkeit gezahlt, ohne dass ihm eine Vertragsstrafe auferlegt worden wäre, was vertraglich eindeutig vorgesehen war. Dies gilt als direkte Beihilfe seitens des Staates (dem eigentlichen Grundeigentümer) in der Anlaufphase des Unternehmens. Das zweite Unternehmen erwarb das Vermögen eines staatlichen Herstellers von Alurädern zu marktunüblichen Bedingungen, was einem unbilligen Vorteil in der Anlaufphase des Unternehmens gleichkommt.
(43)
Eine Unternehmensgruppe behauptete, dass sie Vermögen eines staatlichen Herstellers zu marktüblichen Bedingungen erworben habe. Die Partei blieb jedoch den Nachweis schuldig, dass die Transaktion insgesamt frei von Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems war.
(44)
Schließlich kamen Unternehmen einer anderen Gruppe in den Genuss beträchtlicher Steuerbefreiungen und Finanzhilfen, die sich erheblich auf ihre Finanzlage auswirkten, z. B. in Bezug auf den Umsatz.
(45)
Die Kommission unterrichtete die betroffenen ausführenden Unternehmensgruppen in der VR China, die chinesischen Behörden, die chinesische Handelskammer und den Antragsteller offiziell über die MWB-Feststellungen. Sie erhielten ferner Gelegenheit, ihre Standpunkte schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, falls besondere Gründe dafür sprachen.
(46)
Eine Unternehmensgruppe beanstandete, dass die Kommission die MWB-Entscheidung nicht innerhalb der Dreimonatsfrist getroffen habe, die die Grundverordnung vorschreibe; die Ausführer hätten vor Ablauf dieser Frist alles Erforderliche unternommen, damit die Kommission erfassen könne, wie sich ihre Entscheidung über den MWB-Status auf die Ermittlung der Dumpingspanne auswirken könnte. Es wurde mit anderen Worten behauptet, die Kommission sollte innerhalb der Dreimonatsfrist über die MWB befinden, sofern die ausgefüllten Antidumping-Fragebogen innerhalb dieser Frist vorgelegt worden seien. Andernfalls bestehe die Gefahr, dass die Angaben im Antidumping-Fragebogen die Entscheidung beeinflussen würden, die MWB zu gewähren.
(47)
Aufgrund der Sachlage im vorliegenden Fall ist indessen darauf hinzuweisen, dass eine Entscheidung über die MWB nicht innerhalb der Dreimonatsfrist getroffen werden konnte, weil die meisten MWB-relevanten Informationen bei den Kontrollbesuchen zusammengetragen wurden, die erst nach Ablauf der Dreimonatsfrist abgeschlossen wurden. Ungeachtet dessen stützte sich, wie bereits dargelegt, die Ablehnung der MWB für die ausführenden Unternehmensgruppen der Stichprobe ausschließlich auf eine gründliche Begutachtung nach den 5 einschlägigen MWB-Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung.
(48)
Zu Kriterium 1 wurde vorgebracht, dass zwischen den chinesischen Märkten und der LME sehr wohl eine Arbitrage stattfinde, da im Untersuchungszeitraum einige geringfügige Ausfuhren von Aluminium nach/aus China zu verzeichnen gewesen seien. Diesem Einwand kann aufgrund der unterschiedlichen Preisniveaus der chinesischen Märkte und der LME nicht stattgegeben werden.
(49)
Bei Kriterium 2 wurden Fragen über einige von der Kommission aufgedeckte Unvereinbarkeiten der Rechnungslegung zweier Unternehmen mit verschiedenen IAS-Grundsätzen aufgeworfen. Keines der vorgebrachten Argumente erlaubte indessen die Schlussfolgerung, dass eines der besagten Unternehmen über eine einzige klare Buchführung verfügt, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) geprüft wurde.
(50)
Zu Kriterium 3 wurden mehrere Einwände vorgebracht. Zunächst wurde behauptet, dass die Auswirkungen der Finanzhilfen, der Landnutzungsrechte und anderer Vorteile, z. B. Steuerbefreiungen, die Finanzlage der Unternehmen nicht nennenswert verzerren würden. Diesem Einwand kann nicht stattgegeben werden, da diese Vorteile bezogen auf den Umsatz erhebliche Auswirkungen haben.
(51)
Es wurde ferner darauf hingewiesen, einige Hilfsprogramme und Steuererleichterungen seien nicht an ein bestimmtes Unternehmen gebunden, deshalb sei der Schluss unzulässig, dass es sich dabei um die Nachwirkungen eines früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems handele. Dazu ist festzuhalten, dass bei der MWB-Begutachtung geprüft wird, ob der Staat eingreift, und zwar unabhängig davon, ob die Einflussnahme nur bestimmte Unternehmen betrifft. Ungeachtet dessen ist die Faktenbasis der Behauptung unzutreffend. Die Vorteile, in deren Genuss die Unternehmen im vorliegenden Fall kommen, können insofern als unternehmensspezifisch bezeichnet werden, als sie jeweils auf bestimmte Unternehmenstypen abzielen: beispielsweise auf Unternehmen die ausländisch sind, in einem bestimmten Gebiet niedergelassen sind und mit den Lokalbehörden ad hoc über Subventionen verhandelt haben, inländische Anlagen erwerben, Technologie verbessern, sich an Messen beteiligen, F&E-Investitionen tätigen usw.
(52)
Schließlich wurde vorgebracht, dass es sich bei den seit 2005 geltenden Einkommensteuerbefreiungen und -abzügen für ausländische Unternehmen nicht um Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems handele. Diese Auslegung ist nicht statthaft. Kriterium 3 stellt nämlich nicht auf Maßnahmen ab, die zeitlich (bis 1998, als China begann, nach marktwirtschaftlichen Grundsätzen zu handeln) oder umfänglich begrenzt sind, sondern vielmehr auf staatliche Einflussnahme auf die Gestaltung des Geschäftsumfelds durch Maßnahmen, die typisch für nicht marktwirtschaftliche Systeme sind, z. B. diskriminierende Steuersätze.
(53)
Fazit: Keines der chinesischen Unternehmen, die MWB beantragt hatten, konnte nachweisen, dass es die Kriterien von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllte. Die Kommission vertrat daher die Auffassung, dass diesen Unternehmen eine MWB verweigert werden sollte. Der Beratende Ausschuss wurde gehört; er erhob keine Einwände gegen diese Schlussfolgerungen.
2. Individuelle Behandlung
(54)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für Länder, die unter Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung fallen, gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn ein Unternehmen kann nach Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung nachweisen, dass seine Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen frei bestimmt sind, dass Währungsumrechnungen zu Marktkursen erfolgen und dass der Staat nicht derart eingreift, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(55)
Alle ausführenden Unternehmensgruppen, die eine MWB beantragten, reichten auch IB-Anträge für den Fall ein, dass ihnen keine MWB gewährt werden sollte. Anhand der verfügbaren Informationen wurde vorläufig festgestellt, dass zwei der vier in die Stichprobe einbezogenen Unternehmensgruppen in der VR China alle IB-Anforderungen erfüllen. Zwei Unternehmensgruppen der Stichprobe wurde eine IB verweigert. Die staatliche Einflussnahme bei CITIC Dicastal und bei Baoding würde nämlich die Umgehung von Maßnahmen ermöglichen, wenn einzelnen Ausführern unterschiedliche Zollsätze zugestanden werden, vor allem wenn man berücksichtigt, dass die beiden Unternehmensgruppen die betroffene Ware im Rahmen von zwei Jointventures herstellen.
(56)
Von den vier Unternehmensgruppen in der VR China, die in die Stichprobe einbezogen wurden, sollte den beiden folgenden eine IB zugestanden werden:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normalwert
3.1 Wahl des Vergleichslandes
(57)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, der Normalwert auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem Vergleichsland zu ermitteln.
(58)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission ihre Absicht bekundet, die Türkei als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts heranzuziehen, und die interessierten Parteien zu einer diesbezüglichen Stellungnahme aufgefordert.
(59)
Nur ein Ausführer erhob Einspruch gegen diese Wahl und schlug Malaysia als Alternative vor, konstatierte allerdings später, dass die malaysischen Unternehmen nicht mit der Kommission zusammenarbeiten wollten.
(60)
Die Kommission prüfte, ob die Wahl der Türkei als Vergleichsland vertretbar ist. Sie kam zu dem Schluss, dass auf dem türkischen Markt mit fünf einheimischen Herstellern und beträchtlichen Einfuhren aus Drittländern ein hohes Maß an Wettbewerb herrscht. Zudem unterscheiden sich die Fertigungsprozesse der Hersteller in der Türkei und in der VR China nicht nennenswert. Somit lieferte die Untersuchung keine Anhaltspunkte dafür, dass die Türkei zur Ermittlung des Normalwerts ungeeignet ist. Zudem sind die verkauften Warentypen der türkischen Hersteller mit den aus der VR China ausgeführten Warentypen vergleichbar.
(61)
Zwei Hersteller in der Türkei beantworteten den Fragebogen, der allen türkischen Alurad-Herstellern zugesandt worden war.
(62)
Die Angaben der mitarbeitenden türkischen Hersteller wurden vor Ort überprüft; sie erwiesen sich als zuverlässig und für die Ermittlung des Normalwerts geeignet.
(63)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Türkei ein geeignetes und angemessenes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist.
3.2 Ermittlung des Normalwerts
(64)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der überprüften Herstellerangaben im Vergleichsland wie folgt bestimmt:
(65)
Die betroffene Ware wurde auf dem türkischen Inlandsmarkt in repräsentativen Mengen abgesetzt.
(66)
Die Kommission prüfte, ob die Inlandsverkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für jeden Warentyp ermittelt, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum war.
(67)
Wenn die Verkäufe eines Warentyps, der zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der errechneten Produktionskosten oder darüber verkauft wurde, mehr als 80 % des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachten und wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps mindestens den Produktionskosten entsprach, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt. Dieser Preis wurde als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe jenes Typs im UZ ermittelt, auch wenn diese Verkäufe keinen Gewinn erbrachten.
(68)
Wurden höchstens 80 % des gesamten Verkaufsvolumens eines Warentyps gewinnbringend abgesetzt oder lag der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionskosten, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde.
(69)
Ein Warentyp wurde nicht gewinnbringend abgesetzt; in diesem Fall wurden dem Normalwert die Kosten für die Herstellung des auf dem inländischen Markt abgesetzten Warentyps zugrunde gelegt, zuzüglich der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und eines angemessenen Aufschlags für Gewinne auf dem Inlandsmarkt.
(70)
Schließlich wurde der Normalwert für einige Warentypen anhand des Normalwerts für vergleichbare Warentypen ermittelt, wobei eine Berichtigung für Unterschiede bei den materiellen Eigenschaften vorgenommen wurde.
3.3 Ausfuhrpreise
(71)
Bei allen Ausfuhren der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Union wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise berechnet.
(72)
Wurden die Verkäufe über einen verbundenen Einführer oder Händler abgewickelt, erfolgte die Ausfuhrpreis-Ermittlung rechnerisch nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage der Weiterverkaufspreise, die dieser verbundene Einführer oder Händler seinen ersten unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellte. Dabei wurden Berichtigungen vorgenommen für alle zwischen Einfuhr und Weiterverkauf entstehenden Kosten, einschließlich VVG-Kosten und Gewinnaufschlag. Als Gewinnaufschlag wurde der von einem unabhängigen Einführer oder Händler der betroffenen Ware erzielte Gewinn zugrunde gelegt, da der tatsächliche Gewinn des verbundenen Einführers oder Händlers aufgrund der Geschäftsbeziehungen zwischen den ausführenden Herstellern und dem verbundenen Einführer oder Händler als unzuverlässig angesehen wurde.
3.4 Vergleich
(73)
Der Normalwert und die Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(74)
Beim Preisvergleich zwischen den aus der VR China ausgeführten und den auf dem türkischen Markt von den mitarbeitenden Herstellern in der Türkei abgesetzten Alurädern wurde unterschieden zwischen Verkäufen an OEM und Verkäufen im Aftermarkt.
(75)
Zusätzlich wurden immer dann gebührende Berichtigungen für Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs- und Nebenkosten, Verpackungs- und Kreditkosten, indirekte Steuern sowie Bankgebühren vorgenommen, wenn sie sich nach Prüfung entsprechender Belege als angemessen und korrekt erwiesen.
4. Dumpingspannen
4.1 Mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde
(76)
Bei den beiden Unternehmen der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, erfolgte die Ermittlung der Dumpingspannen nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung; dazu wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert, der für die uneingeschränkt mitarbeitenden türkischen Hersteller ermittelt wurde, mit dem gewogenen durchschnittlichen Preis des jeweiligen Unternehmens bei Ausfuhr in die EU verglichen.
(77)
Daraus ergaben sich folgende Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Dumpingspanne
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co., Ltd.
61,8 %
4.2 Alle anderen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
(78)
Die Dumpingspanne für die Unternehmen der Stichprobe, denen keine MWB oder IB zugestanden wurde, sowie für die nicht in die Stichprobe einbezogenen, aber mitarbeitenden Unternehmen wurde als gewogener Durchschnitt der Ergebnisse aller in der Stichprobe enthaltenen Unternehmen ermittelt. Die Berechnungen für die beiden Unternehmen, denen weder MWB noch IB zugestanden wurde, erfolgte wie unter Randnummer (76) dargelegt. Daraus ergab sich eine Dumpingspanne von 48,7 %, ausgedrückt als Prozentsatz des Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt.
4.3 Alle übrigen ausführenden Hersteller
(79)
Da die Mitarbeit aus der VR China sehr hoch war, wurde die landesweite Dumpingspanne für alle übrigen Ausführer der VR China anhand der höchsten Dumpingspanne errechnet, die aus den Geschäftsvorgängen eines mitarbeitenden ausführenden Herstellers gewonnen wurde. Daraus ergab sich eine residuale Dumpingspanne von 69,3 %, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt.
D. SCHÄDIGUNG
1. Unionshersteller
(80)
Aluräder werden von rund 30 Unternehmen in vielen EU-Ländern hergestellt. Auf die Unternehmen, die den Antrag unterstützten und an der Untersuchung mitarbeiteten, entfielen im UZ über 85 % der entsprechenden EU-Gesamtproduktion.
(81)
Zur Bestimmung der EU-Gesamtproduktion und der Unterstützung des Antrags wurden alle verfügbaren Informationen herangezogen, unter anderem im Antrag enthaltene Informationen, vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern erhobene Daten sowie Informationen, die bei den in die Stichprobe einbezogenen und anderen mitarbeitenden Herstellern eingeholt wurden. Dieses Datenmaterial ließ zudem Rückschlüsse auf die Existenz und das Produktionsniveau der Hersteller zu, die nicht an der Untersuchung mitarbeiteten.
(82)
Bei einem Hersteller in der Stichprobe wurde festgestellt, dass er die betroffene Ware auch aus der VR China in die Union importiert und weiterverkauft. Gemessen an seinem Gesamtabsatz waren diese Einfuhren jedoch marginal und hatten deshalb keine Auswirkungen auf seine Einstufung als Unionshersteller.
2. Verbrauch in der Union
(83)
Im Bezugszeitraum entwickelte sich der Unionsverbrauch wie folgt:
Verbrauch in der Union
2006
2007
2008
UZ
Stück (in 1000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Der Verbrauch in der Union (5) wurde durch Addition der von Eurostat erfassten Einfuhren und der Verkäufe der Unionshersteller in der Union ermittelt. Eingeführte Aluräder werden unter 2 Ex-Codes in der KN eingereiht, die auch andere Produkte umfassen. Um den Anteil der Aluräder an dem jeweiligen KN-Code zu ermitteln, wurde der unter den KN-Codes 8708 70 10 und 8708 70 50 eingeführte Anteil Land für Land erfasst, und zwar nach der im Antrag nahegelegten Methode. Da die Einfuhren nach Gewicht gemeldet wurden, erfolgte die Umrechnung in Stück, wobei ebenfalls die im Antrag nahegelegten Methode (Durchschnittsgewicht je Stück) verwendet wurde. Die Ergebnisse wurden mit Daten abgeglichen, die von den Ausführern der chinesischen Stichprobe bereitgestellt wurden, und auf dieser Grundlage bestätigt. Um die EU-Lieferungen zu errechnen, wurden die Lieferungen der in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller und die Lieferungen der anderen Hersteller addiert (Daten aus der Zeit vor der Verfahrenseinleitung, vom Antragsteller bereitgestellte Daten, bestimmte Schätzungen anhand von Daten der Hersteller in der Stichprobe).
(85)
Insgesamt ging der Verbrauch im Bezugszeitraum um 15,5 % zurück, allerdings nicht gleichmäßig; der stärkste Rückgang von 15,1 % war zwischen 2008 und dem UZ zu verzeichnen. Zunächst stieg der Verbrauch von 58,6 Mio. Stück im Jahr 2006 auf 62,4 Mio. Stück in 2007, fiel danach auf 58,3 Mio. Stück in 2008 und schließlich auf 49,5 Mio. Stück im UZ.
3. Einfuhren aus der VR China
3.1 Menge und Marktanteil der betroffenen Einfuhren
(86)
Die Mengen und der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China entwickelten sich folgendermaßen:
Einfuhrmenge (in 1000 Stück)
2006
2007
2008
UZ
VR China
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Marktanteil (in %)
6,3
8,2
10
12,4
Quelle: Eurostat und Daten der Unionshersteller über EU-Verkäufe.
(87)
Die Menge der chinesischen Einfuhren stieg von 3,7 Mio. Stück im Jahr 2006 auf 5,1 Mio. Stück im Jahr 2007, 5,8 Mio. Stück im Jahr 2008 und 6,1 Mio. Stück im UZ. Daraus ergibt sich zwischen 2006 und dem UZ ein mengenmäßiger Zuwachs von über 66 %.
(88)
Der Marktanteil der chinesischen Einfuhren verdoppelte sich. Er stieg von 6,3 % im Jahr 2006 auf 8,2 % im Jahr 2007, 10 % im Jahr 2008 und 12,4 % im UZ. Insgesamt wuchs der Marktanteil der chinesischen Einfuhren im Untersuchungszeitraum um 6,1 Prozentpunkte.
3.2 Einfuhrpreise
(89)
Die folgende Tabelle enthält eine Gegenüberstellung der durchschnittlichen Verkaufspreise der Unionshersteller der Stichprobe und der durchschnittlichen chinesischen Einfuhrpreise (letztere anhand von Eurostat-Daten, da die Ausführer-Fragebogen sich nur auf den UZ bezogen und nicht auf die vorangehenden Jahre).
Euro/Stück
2006
2007
2008
UZ
VR China
34,7
33,5
31,4
31,9
Unionshersteller der Stichprobe
49,7
49,7
48
46,5
Differenz
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus der VR China sanken zwischen 2006 und 2008 stetig um 9,5 %; im UZ stiegen sie um 0,5 % wieder leicht an. Im Bezugszeitraum gaben die Preise um 8 % nach.
(91)
Aus dem Preisvergleich kann geschlossen werden, dass die chinesischen Einfuhrpreise, insgesamt betrachtet, über den gesamten Bezugszeitraum hinweg deutlich niedriger waren als die Preise der Hersteller in der Stichprobe, was letztere dazu zwang, ihre Preise erheblich zu senken.
3.3 Preisunterbietung
3.3.1 Allgemeine Bemerkungen
(92)
Kennzeichnendes Merkmal des vorliegenden Falls sind die zwei Marktsegmente, OEM-Markt und Aftermarkt, und die dadurch bedingte Aufspaltung in zwei Absatzkanäle. Außerdem konzentriert sich der Absatz der Unionshersteller überwiegend auf das OEM-Segment, während die chinesischen Einfuhren hauptsächlich in den Aftermarkt fließen (rund 70 % der Einfuhren aus der VR China). Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf der einen Seite und die chinesischen Einfuhren auf der anderen sind daher in den beiden durch die Marktaufspaltung bedingten Absatzkanäle unterschiedlich stark vertreten.
3.3.2 Unterbietung
(93)
Anhand der Preise der Stichprobenunternehmen des EU-Wirtschaftszweigs und der Preise für die Einfuhren aus dem betroffenen Land wurden die Verkaufspreise auf dem Unionsmarkt verglichen. Die maßgeblichen Verkaufspreise der Stichprobenunternehmen des EU-Wirtschaftszweigs waren die Preise für den Verkauf an unabhängige Abnehmer, erforderlichenfalls berichtigt auf die Stufe ab Werk, also ohne Frachtkosten innerhalb der Union und mit Preisnachlässen und Mengenrabatten.
(94)
Diese Preise wurden mit den von den ausführenden Herstellern in der VR China in Rechnung gestellten Preisen verglichen, letztere nach Abzug von Preisnachlässen und erforderlichenfalls berichtigt auf den cif-Preis frei Grenze der Union bei gebührender Berücksichtigung der Zollabfertigungskosten und der nach der Einfuhr entstandenen Kosten.
(95)
Der Vergleich ergab für den UZ, dass die Verkaufspreise der eingeführten betroffenen Ware in der Union - dem Datenmaterial der mitarbeitenden ausführenden Hersteller zufolge - 22 bis 37 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft lagen. Diese Preisunterbietungsspanne und die negative Preisentwicklung für den Wirtschaftszweig der Union zeigen klar, dass ein erheblicher Preisdruck bestand.
(96)
Einige Parteien brachten vor, dass die Preisunterbietungsspanne nur in Bezug auf die „Mehrwert“-Komponente des Preises ermittelt werden sollte (also ohne die Aluminiumkosten). Diese Vorgehensweise würde zu einer noch höheren Preisunterbietungsspanne führen. Da die über den Gesamtpreis errechnete Preisunterbietungsspanne aber bereits erheblich war, wurde diese Vorgehensweise nicht weiter verfolgt.
(97)
Die hohe Preisunterbietungsspanne und der Druck auf die Preise des EU-Wirtschaftszweigs (siehe Randnummern (89) ff.) belegen das ausgeprägte Dumping im vorliegenden Fall.
(98)
Um etwaigen Einwänden bezüglich der Unterschiede zwischen den beiden Marktsegmenten zuvorzukommen wurden die beiden Segmente nach derselben oben beschriebenen Methodik getrennt untersucht. In beiden Segmenten ist eine erhebliche Preisunterbietung festzustellen (13 bis 30 % bei den OEM-Verkäufen und 56 bis 63 % bei den AM-Verkäufen).
4. Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China
(99)
Die folgende Tabelle veranschaulicht die Entwicklung der Einfuhren aus anderen Drittländern:
Einfuhrmenge (in 1000 Stück)
2006
2007
2008
UZ
Türkei
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Marktanteil (in %)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norwegen
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Marktanteil (in %)
1,8
1,9
1,9
1,1
Südafrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Marktanteil (in %)
0,8
1,4
1,4
1,4
Andere
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Marktanteil (in %)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Laut der Tabelle ist die Türkei der zweitgrößte Einführer nach der VR China mit einem erheblichen, wenngleich relativ konstanten Marktanteil. Die Einfuhren aus anderen Drittländern, ohne die VR China und die Türkei, gingen von 9 % im Jahr 2006 auf 8,4% im UZ zurück. Die Auswirkungen der Preise dieser Einfuhren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union wird unter den Randnummern (136) ff. behandelt.
5. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1 Allgemeines
(101)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den EU-Wirtschaftszweig auch eine Beurteilung aller Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die sich von 2006 bis zum UZ auf seine Lage auswirkten.
(102)
Wie oben bereits dargelegt, mussten die Bestimmungen zur Stichprobenbildung angewendet werden. Zur Schadensanalyse wurden die Schadensindikatoren auf den beiden folgenden Ebenen untersucht:
-
Die makroökonomischen Indikatoren wurden auf der Ebene des gesamten EU-Wirtschaftszweigs beurteilt (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Löhne und Größenordnung der Dumpingspannen). Diese Indikatoren leiten sich hauptsächlich aus den beantworteten Fragebogen der sechs Stichprobenunternehmen und den zusätzlichen Minifragebogen ab. Diese Fragebogen betreffen Unternehmen, auf die über 80 % der gesamten EU-Produktion entfällt. Um die gesamte EU-Produktion zu erfassen, wurden einige Extrapolierungen hinsichtlich der restlichen Produktion vorgenommen; zusätzlich wurde Datenmaterial aus verschiedenen Quellen verwendet, in erster Linie Daten aus dem Antrag und Daten aus der Zeit vor der Verfahrenseinleitung. Diese Faktoren wurden soweit möglich mit generellen Angaben aus einschlägigen Statistiken abgeglichen.
-
Die Analyse der mikroökonomischen Faktoren wurde auf der Ebene der einzelnen Unternehmen, d. h. der Unionshersteller der Stichprobe, vorgenommen (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Investitionen, Produktionskosten).
5.2 Makroökonomische Indikatoren
5.2.1 Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(103)
Die nachstehende Tabelle veranschaulicht die Entwicklung der Produktion, der Produktionskapazität und der Kapazitätsauslastung auf der Grundlage der Gesamtproduktion des EU-Wirtschaftszweigs:
2006
2007
2008
UZ
Produktion (Stück)
49 711
49 511
45 269
37 687
Index 2006 = 100
100
100
91
76
Produktionskapazität (Stück)
53 762
53 378
53 819
51 588
Index 2006 = 100
100
99
100
96
Kapazitätsauslastung (in %)
92,5
92,8
84,1
73,1
Index 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Die obige Tabelle zeigt, dass die Produktion in den Jahren 2006 und 2007 mit rund 49,5 Mio. Stück relativ stabil war, dass sie danach auf 45,2 Mio. Stück im Jahr 2008 zurückging und im UZ auf 37,6 Mio. Stück absackte, was einem Rückgang von 24 % im Bezugszeitraum entspricht. Die Kapazitätsauslastung fiel im selben Zeitraum um 19,4 Prozentpunkte.
(105)
Der Hauptgrund für die gesunkene Kapazitätsauslastung bei rückläufiger Kapazität kann nur auf den beträchtlichen Produktionsrückgang zurückgeführt werden.
5.2.2 Verkaufsmenge und Marktanteil
(106)
Die nachstehenden Zahlen geben Aufschluss über die Verkaufsmenge, den Marktanteil und die durchschnittlichen Verkaufsstückpreise bezogen auf alle Unionshersteller.
2006
2007
2008
UZ
Verkaufsmenge des gesamten EU-Wirtschaftszweigs (in 1000 Stück)
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Marktanteil (in %)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Die EU-Verkaufsmengen stiegen von 45,4 Mio. Stück im Jahr 2006 auf 46,6 Mio. Stück im Jahr 2007, danach fielen sie auf 42,8 Mio. Stück im Jahr 2008 und schließlich auf 35,7 Mio. Stück im UZ. Insgesamt gingen die EU-Verkaufsmengen im Bezugszeitraum um 21 % zurück.
(108)
Alle EU-Hersteller verloren kontinuierlich an Marktanteilen, und zwar von 78 % im Jahr 2006 auf 75 % im Jahr 2007, 74 % im Jahr 2008 und 72 % im UZ. Dies ergibt einen Verlust von insgesamt 6 Prozentpunkten im Bezugszeitraum. Gleichzeitig verzeichneten die chinesischen Einfuhren einen Marktanteilgewinn von rund 6 Prozentpunkten.
5.2.3 Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2006
2007
2008
UZ
Zahl der Beschäftigten
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivität (Stück/Beschäftigten)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Löhne (in EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Die Zahl der Beschäftigten stieg von 14 204 zum Ende des Jahres 2006 auf 14 818 Ende 2007 und fiel dann Ende 2008 auf 14 309 und schließlich auf 12 981 zum Ende des UZ. Insbesondere zwischen 2008 und dem IP gingen in sechs Monaten 1 328 Arbeitsplätze verloren, dies entspricht über einem Zehntel der Belegschaft.
(110)
Gleichzeitig entwickelte sich die Produktivität wie folgt: von 3 500 Stück je Beschäftigten im Jahr 2006 fiel sie auf 3 341 im Jahr 2007, dann auf 3 164 im Jahr 2008 und im UZ schließlich auf 2 903 Stück. Der Produktivitätsrückgang insbesondere zwischen 2008 und dem UZ ist dadurch zu erklären, dass die Anpassung der Belegschaft nicht mit dem Produktionsrückgang Schritt hielt. Verantwortlich dafür sind die begrenzten Möglichkeiten dieses Wirtschaftszweigs zur Umnutzung oder zeitweiligen Stilllegung von Produktionsanlagen sowie die hohen personalbezogenen Kosten bei Entlassungen. Die Untersuchung ergab somit, dass die Beschäftigung rückläufig war, insbesondere zwischen 2008 und dem UZ. Die Lohnkosten sanken im Bezugszeitraum. Die Investitionen des EU-Wirtschaftszweigs im UZ dürften dessen Effizienz und Produktivität mittel- und langfristig weiter verbessern.
5.2.4 Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(111)
Die einzelnen Dumpingspannen wurden bereits im Abschnitt zum Thema Dumping angegeben. Alle ermittelten Spannen liegen deutlich über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspanne angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren nicht als unerheblich angesehen werden.
5.2.5 Auftragsgefüge
(112)
Unter den Randnummern (20) ff. wurde bereits dargelegt, dass die Mehrzahl der in der Union gefertigten Aluräder im Rahmen von Ausschreibungsverfahren verkauft werden, die im Schnitt zwei Jahre vor Markteinführung eines neuen Fahrzeugmodells durchgeführt werden. Deshalb untersuchte die Kommission auch Verträge, die schon im Bezugszeitraum geschlossen wurden (aber erst nach dem UZ erfüllt werden), um herauszufinden, ob sich daraus Schlussfolgerungen über die wahrscheinliche Lieferentwicklung bei den Unternehmen des EU-Wirtschaftszweigs nach dem UZ ableiten lassen. Die erhobenen Daten lassen derzeit jedoch keine fundierten Schlüsse zu und werden daher weiter untersucht.
5.3 Mikroökonomische Indikatoren
5.3.1 Allgemeine Bemerkung
(113)
Bei 3 der 6 in die Stichprobe einbezogenen Hersteller handelt es sich um große Unternehmensgruppen, die über Produktionsanlagen in mehreren Mitgliedstaaten verfügen; drei andere sind weniger komplex strukturiert, d. h. ihre Fertigungsstätten konzentrieren sich auf ein bis zwei Mitgliedstaaten. Im Untersuchungszeitraum wurden 3 Fertigungsstätten der Hersteller in der Stichprobe geschlossen, die erste im Jahr 2006, die zweite 2008 kurz vor dem UZ und die letzte gegen Ende des UZ.
5.3.2 Lagerbestände
(114)
In der nachstehenden Tabelle sind die Lagerbestände der in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller zum Ende des jeweiligen Zeitraums ausgewiesen.
2006
2007
2008
UZ
Lagerbestände (in 1000 Stück)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Die Lagerbestände blieben unter 12 % der Produktionsmenge. Es sei darauf hingewiesen, dass dieser Indikator eher bedeutungslos ist, da Aluräder vom Wirtschaftszweig der Union größtenteils auf Bestellung hergestellt werden; die Lagerbestände zu einem bestimmten Zeitpunkt sind vornehmlich darauf zurückzuführen, dass Waren zwar schon verkauft, aber noch nicht ausgeliefert wurden.
5.3.3 Verkaufspreise
(116)
Der Verkaufsstückpreis der EU-Hersteller in der Stichprobe lag 2006 und 2007 konstant bei 49 Euro, sank 2008 dann auf 48 Euro und schließlich auf 46,50 Euro pro Stück im UZ. Daraus ergibt sich ein Preisrückgang von über 6 % im Bezugszeitraum; außerdem fällt der Rückgang im UZ sehr deutlich aus (siehe Tabelle unter Randnummer (89)).
5.3.4 Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Investitionen
(117)
Die Rentabilität der gleichartigen Ware wurde anhand des Nettogewinns der Stichprobenunternehmen vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware ermittelt und in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ausgedrückt. 2006 und 2007 lag die Rentabilität noch über dem Break-even-Punkt; 2008 und im UZ verschlechterte sich die Lage hingegen drastisch als Folge einer Kombination aus rückläufigen Verkaufsmengen und sinkenden Verkaufspreisen bei inelastischer Kostenstruktur des Wirtschaftszweigs mit hohen Fixkosten.
2006
2007
2008
UZ
Rentabilität (in %)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Der Investitionstrend bei den Unionshersteller der Stichprobe geht aus nachstehender Tabelle hervor:
EUR
2006
2007
2008
UZ
Investitionen (in 1000 Euro)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Aus der Tabelle geht hervor, dass der Wirtschaftszweig der Union trotz rückläufiger Rentabilität stärker in die betroffene Ware investiert hat. Die Investitionen betrafen hauptsächlich den Maschinenpark und hatten Effizienzsteigerungen zum Ziel. Die verstärkten Investitionen belegen, dass der Wirtschaftszweig noch fähig war, das erforderliche Kapital aufzubringen.
(120)
Trotz dieser Bemühungen brach die Kapitalrendite (RoI) der betroffenen Ware im Bezugszeitraum ein und fiel bis auf -40 % im UZ. Dies bestätigt die Erosion der Rentabilität des Wirtschaftszweigs und die Unmöglichkeit, Gewinne aus den Investitionen zu ziehen.
2006
2007
2008
UZ
Kapitalrendite
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Cashflow (in Prozent des Umsatzes)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Die Hersteller in der Stichprobe verzeichneten außerdem einen Rückgang beim operativen Cashflow von 8,1 Prozentpunkten im Bezugszeitraum, was weitgehend den Rentabilitätsrückgang widerspiegelt. Der Einbruch eines solchen Indikators ist nicht auf die Investitionssteigerung zurückzuführen, sondern vielmehr darauf, dass das operative Geschäft weniger Liquidität erzeugte. Da der Wirtschaftszweig strukturell auf den stetigen Liquiditätszufluss für Sachanlagen angewiesen ist, legt der verringerte Cashflow die zunehmende Schwäche des EU-Wirtschaftszweigs und sein Unvermögen zur Selbstfinanzierung bloß.
5.3.5 Produktions- und Rohstoffkosten
(122)
Die nachfolgende Tabelle zeigt die Durchschnittskosten, die den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern je Tonne der betroffenen Ware entstehen:
In Euros
2006
2007
2008
UZ
Durchschnittliche Produktionskosten (in Euro/Stück)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Die Durchschnittskosten blieben im Bezugszeitraum mit rund 50 Euro je Stück konstant.
6. Schlussfolgerung zur Schädigung
(124)
Aus den besagten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung erfahren hat. Diese Schlussfolgerung wird noch von der Zahl der Unternehmen oder Produktionsstätten untermauert, die im Bezugszeitraum schlossen (5 im OEM-Segment) oder Konkurs anmeldeten (21 im AM-Segment und 4 im OEM-Segment).
E. SCHADENSURSACHE
1. Einleitung
(125)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union auf die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern zurückzuführen ist. Darüber hinaus prüfte die Kommission auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, damit eine Schädigung aufgrund dieser anderen Faktoren nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der Einfuhren aus der VR China
2.1 Allgemeines
(126)
Es ist eine klare zeitliche Übereinstimmung festzustellen zwischen der Zunahme der gedumpten Einfuhren, die zwischen 2006 und dem UZ zu einem Marktanteilgewinn von 6 Prozentpunkten führten, und dem gleichzeitigen Marktanteilverlust der EU-Hersteller von 6 Prozentpunkten. Bei der Untersuchung wurden ferner negative Preiseinwirkungen festgestellt, die darauf zurückzuführen sind, dass die Preise der gedumpten Einfuhren die Preise der EU-Hersteller kontinuierlich unterboten.
(127)
Eine Partei behauptete, dass der Marktanteil der chinesischen Einfuhren zu gering sei, um eine bedeutende Schädigung hervorzurufen. Dem ist entgegenzuhalten, dass ein Gesamtmarktanteil von 12 % in einem preisempfindlichen Markt (und insbesondere im OEM-Segment) nicht als geringfügig betrachtet werden kann.
(128)
Es wird ferner daran erinnert, dass die Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum um rund 65 % anstiegen und ihr geschätzter Marktanteil sich dabei fast verdoppelte. Außerdem wurde unter den Randnummern (86) ff. bereits dargelegt, dass die Preise für die Einfuhren aus der VR China um 8 % sanken (siehe Randnummern (89) ff.) und eine deutliche Preisunterbietung zu verzeichnen war (siehe Randnummern (93) ff.). Die steile Zunahme der Einfuhren und die deutliche Preisunterbietung, die festgestellt wurden, sind in dem vorliegenden Fall nämlich die Hauptbetrachtungsfaktoren.
(129)
Der Wirtschaftszweig der Union reagierte auf das schädigende Dumping seit 2007 mit Preissenkungen. Allerdings war der Preisdruck der chinesischen Einfuhren so erheblich, dass der EU-Wirtschaftszweig seinen Marktanteil trotz gesenkter Preise nicht halten konnte. Bei den Ausschreibungsverfahren im OEM-Marktsegment war festzustellen, dass die Niedrigpreisgebote aus China entscheidend dazu beigetragen haben, dass der Wirtschaftszweig der Union niedrigere Preise anbot. Doch obwohl der EU-Wirtschaftszweig seine Preise senkte, lagen die durchschnittlichen Verkaufspreise für die chinesischen Einfuhren weiterhin unter den Preisen des Wirtschaftszweigs. Folglich brach der Absatz des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum ein. Da die chinesischen Preise im UZ gegenüber 2006 noch weiter gesenkt wurden, musste der EU-Wirtschaftszweig mit seinen Preisen erneut nachgeben, um im Geschäft zu bleiben. Seine Rentabilität sank unter den Break-even-Punkt, was bedeutet, dass er seine Geschäftstätigkeit auf Dauer nicht wird aufrechterhalten können.
(130)
Daraus wird ersichtlich, dass ein enger Zusammenhang zwischen dem beträchtlichen Anstieg der Einfuhrmengen zu immer niedrigeren Preisen und der beobachteten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union besteht. Daraus lässt sich zum gegenwärtigen Zeitpunkt schließen, dass ein ursächlicher Zusammenhang zwischen den Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union besteht.
2.2 Aufteilung der betroffenen Ware auf zwei Marktsegmente
(131)
Es wurde vorgebracht, dass das OEM-Marktsegment und der Aftermarkt zwei getrennte Absatzkanäle darstellten und dass zwischen diesen beiden keine nennenswerte Interaktion stattfinde. Auf dieser Grundlage wurde insbesondere behauptet, die Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs, der seine Ware weitgehend im OEM-Segment absetze (85 % bei den Herstellern der Stichprobe), könne nicht von den chinesischen Einfuhren hervorgerufen worden sein, da diese überwiegend in den Aftermarkt flössen und nur in begrenztem Umfang in das OEM-Segment.
(132)
Auch wenn die Untersuchung der Kommission ergeben hat, dass es sich in der Tat um zwei getrennte Absatzkanäle handelt, ist nicht auszuschließen, dass eine gewisse Interaktion stattfinden mag, wenngleich nicht auf direktem Wege. Um jedoch einen umfassenden Lageüberblick zu gewinnen, müssen die beiden Marktsegmente auch getrennt betrachtet werden.
(133)
Am Aftermarkt ist die festgestellte Schädigung gewiss auf die großen Mengen chinesischer Niedrigpreiseinfuhren zurückzuführen, die in diesem Marktsegment 34 % erreichen. Im OEM-Segment, das das Gros der EU-Nachfrage befriedigt (35 Mio. von etwa 50 Mio. Stück), sind chinesische Einfuhren mengenmäßig deutlich weniger vertreten (höchstens 6 %). Es muss jedoch, wie schon gesagt, berücksichtigt werden, dass die Schädigung des OEM-Absatzes von den niedrigen chinesischen Preisen hervorgerufen wird und somit de facto preisbedingt ist. Genauer gesagt gibt es Anhaltspunkte dafür, dass die chinesischen Gebote von den Fahrzeugherstellern als Vergleichsbasis herangezogen werden, was dazu führt, dass die Preise der EU-Aluradhersteller in den Ausschreibungsverfahren nach unten gedrückt werden. Um am Markt zu bleiben, haben die Unionshersteller nämlich keine andere Wahl als einzulenken und ihre Preise zu senken.
(134)
Darüber hinaus kann nicht ausgeschlossen werden, dass sinkende Preise im Aftermarkt auch auf die OEM-Preise durchschlagen. Ein Vergleich der durchschnittlichen Aftermarkt- und OEM-Preise hat nämlich ergeben, dass letztere zwar bis 2007 im Schnitt höher lagen, dass sich das Bild ab 2008 und damit auch im UZ gewandelt hat. Dies zeigt, dass der Preisdruck im OEM-Segment in den letzten Jahren deutlich zugenommen hat.
(135)
Somit wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die chinesischen Einfuhren den EU-Wirtschaftszweig sowohl im Aftermarkt- als auch im OEM-Segment geschädigt haben. Dies wird auf alle Fälle weiter untersucht.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
3.1 Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China
3.1.1 Auswirkungen der Einfuhren aus der Türkei
(136)
Wie unter den Randnummern (99) ff. bereits ausgeführt, ist die Türkei der zweitgrößte Einführer nach China. Im Bezugszeitraum hielten die türkischen Einfuhren einen EU-Marktanteil von rund 7 %. Die nachstehende Tabelle enthält eine Gegenüberstellung der Preise für die Einfuhren aus den beiden Drittländern und der Preise der EU-Hersteller:
(in Euro/Stück)
2006
2007
2008
UZ
Türkei
40,8
42,6
52,4
40,7
Unionshersteller der Stichprobe
49,7
49,7
48
46,5
VR China
34,7
33,5
31,4
31,9
Differenz Türkei/EU-Hersteller
8,9
7,1
4,4
5,8
Differenz VR China/EU-Hersteller
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Im Bezugszeitraum lagen die türkischen Preise (außer 2008) ständig unter den Preisen der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller. Im UZ betrug der Preisunterschied zwischen den türkischen und den EU-Herstellern 5,70 EUR (+/- 12,3 % der EU-Preise); der entsprechende Preisunterschied für die VR China lag bei 14,50 EUR (+/- 31 %). Daraus darf für den UZ mit Fug und Recht der vorläufige Schluss gezogen werden, dass die niedrigeren Preise der Einfuhren aus der Türkei sich zwar in gewissem Umfang nachteilig auf die Lage des EU-Wirtschaftszweigs auswirkten, aber nicht so deutlich, dass dieser Sachverhalt den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufheben könnte.
3.1.2 Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern als der Türkei
(138)
Der kumulierte Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China und der Türkei ging von 9 % im Jahr 2006 auf 8,3 % im UZ zurück (siehe Randnummer (99)). Die entsprechenden Preise bewegten sich in dieser Zeit in etwa auf derselben Höhe wie die Preise der Unionshersteller. Dies lässt den Schluss zu, dass die Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China und der Türkei nicht zur Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs beitrugen.
3.2 Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(139)
Einige Parteien wandten ein, die Einfuhren aus der VR China seien 2007 durch einen Verbrauchsanstieg in der EU absorbiert worden, während der Verbrauchsrückgang 2008 zeitlich mit dem Wirtschaftsabschwung und dem gleichzeitigen Absatzeinbruch in der Automobilindustrie zusammenfalle. Folglich wären diese Faktoren die Hauptgründe für die schwache Leistung des Wirtschaftszweigs der Union.
(140)
Die Wirtschaftskrise hatte aufgrund des Verbrauchsrückgangs und der Preisrückgänge sehr wohl negative Auswirkungen auf den EU-Wirtschaftszweig. Von 2008 bis zum UZ sackte der Verbrauch um 14,5 % ab.
(141)
Die Aluradhersteller arbeiten sehr eng mit der Automobilindustrie zusammen, die von der Krise ernsthaft in Mitleidenschaft gezogen wurde. Die nachstehende Tabelle veranschaulicht die Entwicklung der Fahrzeugproduktion in Europa im Bezugszeitraum. Es stimmt zwar, dass Fahrzeuge entweder mit Alu- oder mit Stahlrädern ausgerüstet werden, wobei das genaue Verhältnis nur schwer zu ermitteln ist. Es gibt aber keine Anhaltspunkte dafür, dass sich dieses Verhältnis im Bezugszeitraum merklich geändert hätte. Deshalb ist nicht auszuschließen, dass der Produktionsrückgang bei Fahrzeugen - der sich von Ende 2008 bis zum UZ als dramatischer Einbruch darstellte - sich auf die Verkaufsmengen der Aluradhersteller ausgewirkt hat. Die nachstehende Tabelle zeigt, dass das Produktionsvolumen von 2008 bis zum Ende des UZ um über 15 % absackte.
(EU 27)
2006
2007
2008
UZ
Produktionsvolumen in Europa (in 1000 Stück)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Die Analyse der Wirtschaftsindikatoren für den EU-Wirtschaftszweig zeigt indessen, dass der Rückgang bereits lange vor der Wirtschaftskrise einsetzte und zeitlich mit dem Beginn der Verbreitung der chinesischen Einfuhren auf dem Markt zusammenfiel. Die Rentabilitätszahlen veranschaulichen beispielsweise, dass der Rückgang zwischen 2006 und 2007 einsetzte (- 2,5 Prozentpunkte), 2007 bis 2008 anhielt (erneut - 2,2 Prozentpunkte), um dann von 2008 bis zum Ende des UZ um 6,9 Prozentpunkte gravierende Ausmaße zu erreichen.
(143)
Außerdem machten sich die chinesischen Einfuhren trotz des Verbrauchsrückgangs verstärkt am Markt bemerkbar; im UZ erreichten sie 12,4 %. Die Mengen und der Marktanteil stiegen kontinuierlich an, und dies bei ständiger Unterbietung der Preise des EU-Wirtschaftszweigs. Man hätte jedoch erwarten dürfen, dass die Krise alle Marktteilnehmer gleichermaßen trifft. Gleichwohl stiegen - wie gesagt - die chinesischen Einfuhren zu Preisen, die die EU-Preise in der besagten Lage deutlich unterboten. Folglich darf mit Fug und Recht geschlossen werden, dass die Mengen und der Marktanteil der chinesischen Einfuhren ohne die Wirtschaftskrise noch stärker zugenommen hätten.
(144)
So gesehen darf durchaus angenommen werden, dass der Wirtschaftsabschwung zwar zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hat, dass er für sich genommen aber nicht geeignet ist, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der bedeutenden Schädigung aufzuheben. Vielmehr hätten die aus der VR China eingeführten Mengen normalerweise dem Verbrauchsrückgang folgen müssen, so wie es bei den Einfuhren aus anderen Drittländern der Fall war und insbesondere beim Absatz des EU-Wirtschaftszweigs (der, daran sei erinnert, proportional zum Anstieg der Importe aus der VR China zurückging).
3.3 Folgen einer etwaigen Änderung der Ausfuhrleistung des EU-Wirtschaftszweigs
(145)
Die Ausfuhrtätigkeit der Unionshersteller verblieb im Bezugszeitraum auf niedrigem Niveau (weniger als 2 % der Gesamtverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller). Sie konnte sich folglich nicht negativ auf die geschwächte Lage des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt haben und kann somit den ursächlichen Zusammenhang nicht aufheben.
3.4 Wettbewerb der Unionshersteller untereinander und Konzentration auf dem EU-Markt
(146)
Die Zahl der Aluradhersteller (etwa 30), die sich auf dem EU-Markt betätigen, lässt vermuten, dass der EU-Markt stark umkämpft ist, obwohl gleichzeitig ein hoher Konzentrationsgrad vorherrscht, da auf die 3 größten Unternehmen 60 % der Gesamtproduktion entfallen, auf 2 andere Unternehmen etwa 8 % und auf 4 weitere etwa 4 %. Die verfügbaren Daten zur Produktionsmenge zeigen, dass es sich bei den übrigen Herstellern um Klein- oder Mittelbetriebe handelt.
(147)
Es sei angemerkt, dass eine Reihe kleinerer Hersteller ihre Produktion vor dem Jahr 2008, im Jahr 2008 und im UZ einstellten. Dies könnte darauf hindeuten, dass der Wettbewerb unter den Unionsherstellern - wie auch der offensichtliche Konzentrationsprozess - zur Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs beigetragen habt. Die Daten aus der Untersuchung belegen jedoch, dass nicht nur die kleinen Hersteller betroffen sind. Kleinere und größere Hersteller sind nämlich gleichermaßen von den besagten Entwicklungen betroffen. Deshalb kann nicht geschlossen werden, dass der Wettbewerb unter den Unionsherstellern in nennenswerter Weise zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hat.
3.5 Verbraucherpräferenzen bei Stahl- und Alurädern
(148)
Es wurde vorgebracht, die sinkende Nachfrage nach Alurädern könne auf eine krisenbedingte Änderung der Verbraucherpräferenzen zurückzuführen sein, da sich die Verbraucher möglicherweise für kostengünstigere Stahlräder entscheiden würden. Für diese Behauptung wurden jedoch keine Belege erbracht. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt kann eine derartige Entwicklung mangels entsprechender Aktenbelege nicht bestätigt werden.
3.6 Produktmix
(149)
Einige Parteien führten an, dass der Anstieg der chinesischen Einfuhren auf eine gestiegene Nachfrage nach besonderen High-End-Radtypen zurückzuführen sei, die in der VR China gefertigt würden (nämlich geschmiedete oder formgewalzte Räder), nicht aber (in nennenswerter Menge) in der EU. Deshalb könnten die Einfuhren aus der VR China den EU-Wirtschaftszweig nicht geschädigt haben. Die Untersuchung hat indessen ergeben, dass derartige Einfuhren nur einen Bruchteil der Gesamteinfuhren aus der VR China ausmachen. Der Einwand musste daher zurückgewiesen werden.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(150)
Es sei daran erinnert, dass im vorliegenden Fall beträchtliche Rückgänge bei Produktion, Verkauf und Marktanteil und darüber hinaus Preisdruck zu verzeichnen waren, die dem Wirtschaftszweig der Union Verluste zugefügt haben. Die Mengen der Einfuhren aus der VR China zu Preisen weit unter dem Preisniveau des EU-Wirtschaftszweigs sowie der Marktanteil dieser Einfuhren sind im selben Zeitraum gestiegen.
(151)
Die Kommission hat außerdem alle anderen Faktoren analysiert, die zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union hätten beitragen können. Diesbezüglich war festzustellen, dass die Wirtschaftskrise, die Einfuhren aus der Türkei sowie der Wettbewerb der Unionshersteller untereinander mit entsprechenden Konzentrationstendenzen einen gewissen Einfluss auf die Schädigungslage gehabt haben könnten. Dennoch wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Einfluss dieser Faktoren nicht geeignet ist, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der festgestellten Schädigung aufzuheben, wie oben ausgeführt wurde.
(152)
Nach Analyse der Auswirkungen aller bekannten Faktoren, die die Lage des EU-Wirtschaftszweigs beeinflussen können, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union ein ursächlicher Zusammenhang besteht.
F. UNIONSINTERESSE
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(153)
In diesem Fall war die Mitarbeit und die Unterstützung seitens der EU-Hersteller sehr hoch (über 70 %). Dies lässt erkennen, dass die EU-Hersteller ein Interesse an der Einführung von Maßnahmen haben.
(154)
Die Untersuchung zeigte, dass der EU-Wirtschaftszweig aufgrund der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren zu Unterbietungspreisen (siehe Randnummern (93) ff.) eine bedeutende Schädigung erfährt.
(155)
Es ist davon auszugehen, dass die Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union zugute kommen werden, da sie eine weitere massive Zunahme gedumpter Niedrigpreiseinfuhren unterbinden dürften.
(156)
Ohne die Einführung von Maßnahmen ist zu erwarten, dass weiter - oder sogar verstärkt - Aluräder zu gedumpten Niedrigpreisen eingeführt werden, insbesondere in den Aftermarkt. Des Weiteren kann nicht ausgeschlossen werden, dass der zunehmende Preisdruck auf dem Aftermarkt und seine zunehmende Durchdringung zumindest indirekt auf das OEM-Segment durchschlagen wird. Diesbezüglich wurde festgestellt, dass bestimmte Hersteller im betroffenen Land sich dem mittleren und oberen Ende des Aftermarkts zuwenden oder bereits zugewendet haben und anschließend das OEM-Segment angehen - bei sehr niedrigen Preisen. Diese Entwicklung dürfte anhalten und dann höchstwahrscheinlich auch die große Gruppe der im OEM-Segment tätigen Unionshersteller gefährden. Da die finanzielle Lage und die Rentabilität dieser Hersteller nicht solide genug ist, um einem weiteren Preisdruck gedumpter Einfuhren zu deutlich unterbietenden Preisen standzuhalten, würde dies mit hoher Wahrscheinlichkeit zum allmählichen Zusammenbruch vieler - wenn nicht aller - Unionshersteller führen.
2. Interesse der Einführer
(157)
5 unabhängige Einführer und 2 einführende Verwender wurden aufgrund ihrer Einfuhrmengen in die Stichprobe aufgenommen (siehe Randnummer (13)).
(158)
Auf mitarbeitende unabhängige Einführer entfielen insgesamt betrachtet weniger als 10 % des Gesamtvolumens der Einfuhren aus der VR China.
(159)
Die Untersuchung ergab, dass es sich bei den meisten Einführern um Händler handelt, die sich auf Fahrzeugzubehör spezialisiert haben. Diese können in 2 Kategorien unterteilt werden. Eine Kategorie umfasst Unternehmen, die Aluräder ihrer eigenen Handelsmarke einführen und verkaufen, deren Herstellung sie in Drittländer ausgelagert haben. Sie sind aber nicht mit den chinesischen Ausführern verbunden. Diese Kategorie von Einführern erbringt in der Regel keine unwesentlichen „wertschöpfenden“ Leistungen in der EU (z. B. Design, Forschung und Entwicklung); in manchen Fällen verfügen sie sogar über ihre eigene Vertriebskette mit einem entsprechenden Angebot an Arbeitsplätzen. Die zweite Kategorie umfasst Einführer/Vertreiber, die sich als Händler auf Massenware und weniger auf Markenware konzentrieren. Die Strukturkosten dieser Einführer sind meist niedriger, und sie üben weniger wertschöpfende Tätigkeiten in der Union aus.
(160)
Die geringe Mitarbeit seitens unabhängiger Einführer lässt vermuten, dass sich die Einführung von Maßnahmen nicht nennenswert auf ihre Tätigkeit auswirken würde. Bei den mitarbeitenden Einführern/Vertreibern wurde nämlich festgestellt, dass der Anteil des Weiterverkaufs chinesischer Aluräder nur 1 bis 6 % ihres Gesamtumsatzes ausmacht. Die Lage der auslagernden Unternehmen ist komplexer, da der Weiterverkauf chinesischer Aluräder fast die Gesamtheit ihrer Geschäftstätigkeit ausmachen kann. Etwaige Maßnahmen würden sich gewiss auf ihre Tätigkeit auswirken, auch wenn sich das Ausmaß zum jetzigen Zeitpunkt nur schwer abschätzen lässt. Diese Frage wird weiter untersucht.
3. Interesse der Verwender
3.1 Allgemeines
(161)
Verwenderfragebogen wurden an rund 20 ermittelte Verwender versandt. 13 Fahrzeughersteller arbeiteten an der Untersuchung mit. Zwei Verbände, die Verwender und Einführer von OEM- und Aftermarkt-Aluräder vertreten, arbeiteten ebenfalls mit.
(162)
Nach vorliegenden Eurostat-Daten entfallen auf die Einfuhren der mitarbeitenden Verwender 19 % der Gesamteinfuhren aus der VR China. Die Eurostat-Daten erlauben allerdings keine präzise Feststellung, ob die Einfuhrverkäufe im OEM-Segment oder im Aftermarkt getätigt werden. Wir bereits unter Randnummer (133) angesprochen, lässt sich dennoch zwischen OEM-Segment und Aftermarkt-Segment unterscheiden; danach entfallen 20 bis 30 % der Gesamteinfuhren aus der VR China auf das OEM-Segment. Somit kann sich getrost davon ausgegangen werden, dass die Mitarbeit aus dem OEM-Segment sehr hoch war.
(163)
Es hat den Anschein, als würden der durchschnittliche Fahrzeughersteller nur begrenzt auf chinesische Lieferungen zurückgreifen. Bei individueller Betrachtung verfolgen die mitarbeitenden Fahrzeughersteller unterschiedliche Geschäftsmodelle. Einige führen die betroffene Ware überhaupt nicht aus der VR China ein, bei anderen sind es lediglich 5 %; einige decken indessen bis zu 30 % ihres Bedarfs aus dieser Quelle.
(164)
Sowohl einführende als auch nicht einführende Verwender sind gegen Maßnahmen. Ein Hauptargument ist, dass Fahrzeughersteller an diversifizierten Zulieferquellen interessiert sind, aber ebenso an den Vorteilen, die sich aus dem Wettbewerb am Markt für Fahrzeugräder ergeben. Die Maßnahmen würden sie zu sehr von einer begrenzten Zahl europäischer Hersteller abhängig machen. Das Argument an sich dürfte jedoch nicht ausschlaggebend sein angesichts beträchtlicher Einfuhren aus anderen Drittländern.
3.2 Kosten der Maßnahmen
(165)
Aluräder machen 1 % der Kosten für ein Fahrzeug aus. Eine auf Aluräder gerichtete Maßnahme in der Größenordnung von 20 % würde somit eine Kostensteigerung von 0,2 % nach sich ziehen. Für die Fahrzeughersteller, die höchstens 5 % ihrer Aluräder aus der VR China beziehen, würden die Fahrzeugproduktionskosten damit insgesamt um 5 % dieser 0,2 % steigen, also um 0,01 %. Doch selbst bei den Fahrzeugherstellern, die bis zu 30 % ihrer Aluräder aus der VR China beziehen, würden die Kosten insgesamt nur um 30 % dieser 0,2 % steigen, also um 0,06 %. Daher würden etwaige Maßnahmen nur sehr begrenzt auf die Kosten durchschlagen. Im Übrigen ist es wohl nicht ungewöhnlich, dass ein Fahrzeughersteller, der Aluräder zu einem bestimmten Preis einführt (beispielsweise für 50 Euro), diese zum drei- bis vierfachen Preis an den Endkunden verkauft (also für bis zu 200 Euro).
3.3 Kosten eines Anbieterwechsels
(166)
Wie schon gesagt, werden OEM-Aluräder gewöhnlich 2 Jahre vor der Markteinführung eines neuen Fahrzeugmodells entwickelt. Jeder Anbieterwechsel erfordert Zeit (mindestens 6 Monate) und könnte zusätzliche Umrüstungskosten verursachen. Die Untersuchung hat aber ergeben, dass die meisten Fahrzeughersteller ihre Zulieferquellen grundsätzlich diversifizieren, d. h., sie beauftragen (mindestens) 2 Hersteller mit der Produktion eines bestimmten Alurads. Die mehrgleisige Beschaffung ist aus Gründen der Versorgungssicherheit auch bei den Modellen üblich, die aus der VR China importiert werden. Das Risiko eines Anbieterwechsels dürfe somit bereits in die Entscheidung eingeflossen sein, die betroffene Ware aus der VR China zu beschaffen. Im Übrigen ergibt sich aus den bei der Untersuchung vorgelegten Verträge, dass die Fahrzeughersteller die Verträge in der Regel jederzeit ohne Vertragsstrafen kündigen können.
3.4 Weitere Einwände der Parteien
(167)
Einige Parteien brachten vor, die Einführung von Zöllen auf Aluräder mit Ursprung in der VR China würde die Fahrzeughersteller in Südkorea bevorteilen, und zwar über den Nullzoll hinaus, der für Fahrzeuge nach dem anstehenden Freihandelsabkommen gelten werde. Die Fahrzeughersteller in Südkorea könnten danach weiter chinesische Aluräder zu Niedrigpreisen einkaufen und für Fahrzeuge, die sie in die EU ausführten, sogar noch eine Zollerstattung in Anspruch nehmen (Einfuhrzölle auf bestimmte Fahrzeugzeile könnten bei der Ausfuhr des betreffenden Fahrzeugs zurückgefordert werden). Bei Einführung einer Antidumpingmaßnahme gegen chinesische Aluräder müssten die europäischen Fahrzeughersteller Wettbewerbsnachteile gegenüber Fahrzeugen in Kauf nehmen, die zum Nullzollsatz aus Südkorea in die EU eingeführt würden.
(168)
Dazu sei anzumerken, dass der Anteil der Fahrzeuge mit Ursprung in Südkorea derzeit nur 3 % des EU-Fahrzeugmarkts beträgt. Zwar ist nur schwer vorherzusehen, wie sich die Fahrzeugeinfuhren aus Korea entwickeln werden, aber angesichts der sehr begrenzten Auswirkungen etwaiger Maßnahmen auf die Kosten der EU-Fahrzeughersteller kann derzeit nicht geschlossen werden, dass Antidumpingmaßnahmen gegen Aluräder aus der VR China diesbezüglich eine nennenswerte Rolle spielen werden.
4. Interesse der Verbraucher
(169)
Zu den Auswirkungen der Maßnahme auf die Endverbraucher wurden keine Einwände vorgebracht. Diese Tatsache spricht gegen die Wahrscheinlichkeit nennenswerter Auswirkungen auf die Verbraucherpreise, ebenso die geringe Kostenwirkung und die Preisstrategien der Fahrzeughersteller, die bei der Untersuchung festgestellt wurden.
5. Interesse der Zulieferer
(170)
5 Zulieferer von Rohstoffen/Ausrüstung für Aluradhersteller in der Union beantworteten den Zuliefererfragebogen. Diese liefern Aluminium-/Hüttenaluminiumblöcke, Lacke/Grundierungen oder Niederdruckanlagen. Die Verkäufe der Rohblockzulieferer an den EU-Wirtschaftszweig machen nur einen Bruchteil ihrer Geschäftstätigkeit aus (unter 6 % ihres Gesamtumsatzes), was ihr relativ geringes Interesse an Antidumpingmaßnahmen gegen Aluräder aus der VR China erklärt. Die Verkäufe anderer Zulieferer (von Anlagen, Lacken oder Niederdruckmaschinen) liegen zwischen 30 und 50 % ihres Gesamtumsatzes. Da es sich dabei um Klein- und Mittelbetriebe handelt, ist die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union für ihr Geschäft von größter Bedeutung.
6. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(171)
Aus der dargelegten Sachlage ergibt sich der vorläufige Schluss, dass nach Würdigung der zum Unionsinteresse vorliegenden Informationen grundsätzlich keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen sprechen, die gegen die Einfuhren von Alurädern mit Ursprung in der VR China gerichtet sind.
G. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(172)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China zu verhindern.
(173)
Zwecks Festsetzung der Höhe dieser Zölle wurden die festgestellten Dumpingspannen herangezogen sowie der Zollsatz, der zur Beseitigung der Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs erforderlich ist.
(174)
Wie bereits unter Randnummer (20) dargelegt, zeichnet sich der Alurad-Markt dadurch aus, dass zwei relativ eigenständige Marktsegmente existieren. Bei der Untersuchung wurde außerdem festgestellt, dass sich die Unionshersteller mit 85 % der Gesamtverkäufe des EU-Wirtschaftszweigs auf das OEM-Marktsegment konzentrierten.
(175)
Im Hinblick auf die Einführung vorläufiger Maßnahmen war es folglich angebracht, von einer Schadensspanne auszugehen, die der Besonderheit dieses Marktes Rechnung trägt.
(176)
Im OEM-Segment erteilen die Aluradkäufer (also Fahrzeughersteller) ihre Aufträge typischerweise im Rahmen von Ausschreibungsverfahren. Folglich kann dasselbe Radmodell, das für dasselbe Fahrzeugmodell bestimmt ist, in nicht wenigen Fällen aus verschiedenen Zulieferquellen bezogen werden, häufig sowohl von einem chinesischen als auch von einem EU-Zulieferer gleichzeitig. Es wurde vorerst davon ausgegangen, dass das Ausschreibungsverfahren den üblichen Preiswettbewerb im UZ zwischen den chinesischen und den EU-Zulieferern im selben Ausschreibungswettbewerb korrekt und zuverlässig widerspiegelt.
(177)
Es wurde folglich als angebracht angesehen, die Preisunterbietungsspanne anhand der Preise zu ermitteln, die sich aus dem Datenmaterial der EU-Hersteller und der chinesischen Ausführer in den Fällen ergeben, in denen sie bei derartigen Ausschreibung als Wettbewerber auftreten.
(178)
Bei der Berechnung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen es dem EU-Wirtschaftszweig ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn zu erzielen. Bei den Produktionskosten wurden Berichtigungen für den vom EU-Wirtschaftszweig im UZ tatsächlich erlittenen Verlust (-5,4 %) vorgenommen. Ferner wurde davon ausgegangen, dass ein Wirtschaftszweig dieses Typs unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, einen angemessenen Gewinn vor Steuern mit dem Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaften kann und dass die Angemessenheit unter Bezugnahme auf die 2006 erzielte Rentabilität (+3,2 %) eingeschätzt werden sollte. In dem besagten Jahr war die Menge der Einfuhren aus der VR China noch relativ gering. Auf dieser Grundlage wurde für den EU-Wirtschaftszweig ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt.
(179)
Danach liegt die Preisunterbietungsspanne bei 20,6 %.
(180)
Dieses Ergebnis fand eine weitere Bestätigung in einer zusätzlichen Berechnung anhand des Vergleichs einiger Ausschreibungsverträge, die von bestimmten Fahrzeugherstellern während der Untersuchung vorlegt wurden. In den Fällen, in denen ein Fahrzeughersteller dasselbe Aluradmodell sowohl bei einem chinesischen als auch bei einem EU-Hersteller orderte, lag die Preisunterbietungsspanne - nach den unter den Randnummern (93) ff. erläuterten Berichtigungen - nämlich in derselben Größenordnung wie die in der vorausgehenden Randnummer ermittelte Spanne.
(181)
Es sei darauf hingewiesen, dass diese Preisunterbietungsspanne niedriger ist als die unter den Randnummern (76) ff. ermittelten Dumpingspannen, weshalb sie als Grundlage für die Festlegung des Zolls anhand der Regel des niedrigeren Zolls herangezogen werden sollte.
(182)
Aufgrund der im vorliegenden Fall angewandten Methode zur Bestimmung der Schadensbeseitigungsschwelle erscheint es im Sinne von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung als nicht praktikabel, individuelle Antidumpingzollsätze festzulegen. Dies liegt vor allem daran, dass keine verlässlichen Daten vorliegen, die eine Auswertung auf unternehmensspezifischer Basis ermöglichen würden. Folglich wird vorläufig beschlossen, einen landesweiten Antidumpingzoll auf alle Einfuhren aus China in Höhe der Preisunterbietungsspanne von 20,6 % einzuführen.
2. Vorläufige Maßnahmen
(183)
In Anbetracht des dargestellten Sachverhalts sollte im Sinne des Artikels 7 Absatz 2 der Grundverordnung ein vorläufiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Schadensspanne festgesetzt werden.
(184)
Folglich wird ein Antidumpingzoll von 20,6 % vorgeschlagen.
H. UNTERRICHTUNG
(185)
Die oben ausgeführten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mit der Einladung mitgeteilt, schriftlich dazu Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Ihre Stellungnahmen werden geprüft und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass alle Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüfen werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Rädern aus Aluminium für Kraftfahrzeuge der KN-Positionen 8701 bis 8705, auch mit Zubehör, auch mit Reifen, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes ex 8708 70 10 und ex 8708 70 50 (TARIC-Codes 8708701010 und 8708705010) eingereiht werden.
2. Der vorläufige Antidumpingzoll auf den Nettopreis frei Grenze der Europäischen Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Waren beträgt 20,6 %.
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Bemerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den10. Mai 2010