PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 492/2010 DES RATES
vom 3. Juni 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der Volksrepublik China und in Indonesien nach einer Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf die Artikel 9 und 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. GELTENDE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 435/2004 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumping-Untersuchung („Ausgangsuntersuchung“) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) und in Indonesien (zusammen „die betroffenen Länder“) ein.
2. LAUFENDE UNTERSUCHUNG
2.1 ÜBERPRÜFUNGSANTRAG
(2)
Am 11. Dezember 2008 wurde von „Productos Aditivos S.A.“, dem einzigen Unionshersteller von Natriumcyclamat, ein Antrag auf Auslaufüberprüfung eingereicht.
(3)
Der Antrag wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Auslaufen der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
2.2 EINLEITUNG
(4)
Nach Anhörung des Beratenden Ausschusses stellte die Kommission fest, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen, und leitete im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (3) („Einleitungsbekanntmachung“) am 10. März 2009 eine Untersuchung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
2.3 UNTERSUCHUNGSZEITRAUM
(5)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit von Dumping und Schädigung oder deren erneuten Auftretens betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2008 bis zum 31. Dezember 2008 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Analyse der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3. VON DEM VERFAHREN BETROFFENE PARTEIEN
(6)
Die Kommission unterrichtete den antragstellenden Unionshersteller, die bekannten Einführer, Zulieferer und Verwender in der VR China und in Indonesien sowie die Behörden der betroffenen Länder offiziell über die Einleitung der Überprüfung.
(7)
Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, doch erhielt die Kommission keinen entsprechenden Antrag.
(8)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China und in Indonesien. Zwei Unternehmen aus der VR China, die beide der Unternehmensgruppe Rainbow Rich Industrial Ltd mit Sitz in Hongkong angehören, und zwei Unternehmen aus Indonesien erklärten sich zur Zusammenarbeit bereit und füllten den Dumpingfragebogen aus.
(9)
Zwei weitere chinesische Hersteller, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited und Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, meldeten sich. Die ursprüngliche Untersuchung ergab, dass die Einfuhren dieser Unternehmen auf dem Unionsmarkt nicht gedumpt waren. Folglich sind Fang Da Food Additive (Shenzhen) und Fang Da Food Additive (Yan Quan) nicht Gegenstand dieser Auslaufüberprüfung.
4. PRÜFUNG DER EINGEGANGENEN INFORMATIONEN
(10)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Ermittlung eines Anhaltens oder der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung sowie des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
4.1
AUSFÜHRENDE HERSTELLER IN DER VOLKSREPUBLIK CHINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
und das verbundene Unternehmen Rainbow Rich Industrial Ltd (Hongkong).
4.2
AUSFÜHRENDE HERSTELLER IN INDONESIEN:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
HERSTELLER DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION:
-
Productos Aditivos S.A., Spanien.
4.4
UNABHÄNGIGER EINFÜHRER/HÄNDLER:
-
Beneo Palatinit GmbH, Deutschland.
4.5.
VERWENDER:
-
Schweppes International Ltd, Niederlande.
5. UNTERRICHTUNG
(11)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung endgültiger Antidumpingzölle gegenüber den Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der VR China und Indonesien empfohlen werden sollte.
(12)
Gemäß der Grundverordnung wurde den Parteien nach dieser Unterrichtung eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(13)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der Parteien wurden geprüft und die endgültigen Feststellungen gegebenenfalls entsprechend geändert.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. BETROFFENE WARE
(14)
Die Überprüfung betrifft die gleiche Ware wie die in der Ausgangsuntersuchung, d. h. Natriumcyclamat mit Ursprung in der VR China und in Indonesien („betroffene Ware“), die derzeit unter dem KN-Code ex 2929 90 00 eingereiht wird.
(15)
Wie die Ausgangsuntersuchung ergab und wie in dieser Überprüfung bestätigt wurde, handelt es sich bei Natriumcyclamat um einen als Lebensmittelzusatz verwendeten Rohstoff, der in der Europäischen Union und in vielen weiteren Ländern als Süßstoff für diätetische Getränke und Lebensmittel zugelassen ist. Natriumcyclamat ist als Lebensmittelzusatz und als diätetischer Süßstoff mit niedrigem Brennwert weit verbreitet. Kleine Mengen werden auch von der Pharmaindustrie verwendet.
2. GLEICHARTIGE WARE
(16)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung festgestellt worden war, ist die in der VR China und in Indonesien hergestellte und zur Ausfuhr in die Union verkaufte betroffene Ware in ihren materiellen und chemischen Eigenschaften und Verwendungen mit der vom Antragsteller hergestellten und auf dem EU-Markt verkauften Ware oder mit der in Indonesien hergestellten und dort verkauften Ware identisch, wobei Indonesien zur Ermittlung des Normalwertes für die VR China als Vergleichsland herangezogen wurde.
(17)
All diese Waren sind somit als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. VORBEMERKUNGEN
(18)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob Dumping zum Zeitpunkt der Untersuchung vorlag und, falls ja, ob das Dumping im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen anhalten oder erneut auftreten würde. Es sei daran erinnert, dass im Rahmen von Untersuchungen nach jenem Artikel die Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) nicht erneut geprüft wird.
(19)
Nach Artikel 11 Absatz 9 der Grundverordnung wurde, sofern sich die Umstände nicht verändert hatten, die gleiche Methodik angewandt wie in der Ausgangsuntersuchung. Um die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping zu ermitteln, wurden nach dem üblichen Verfahren in vier Monaten des UZÜ (jeweils der letzte Monat eines Quartals) Stichproben von Geschäftsvorgängen gezogen. Das Ergebnis wurde überprüft, indem auch einige andere Geschäftsvorgänge analysiert wurden. Kein Beteiligter widersprach diesem Ansatz.
(20)
Den Eurostat-Daten zufolge wurden während des UZÜ zwischen 3 000 und 5 000 Tonnen der betroffenen Ware in die Union eingeführt. Davon stammten über 90 % aus China und die verbleibende Menge aus Indonesien. Einfuhren aus anderen Ländern wurden praktisch nicht festgestellt.
2. DUMPING DER EINFUHREN IM UNTERSUCHUNGSZEITRAUM
2.1 VOLKSREPUBLIK CHINA
2.1.1 Vergleichsland
(21)
Der Normalwert für die VR China wurde nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ermittelt, wobei die Unternehmen, denen in der Ausgangsuntersuchung MWB gewährt wurde, nicht berücksichtigt wurden.
(22)
In der vorausgegangenen Untersuchung war Indonesien als geeignetes Marktwirtschaftsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China herangezogen worden.
(23)
Indonesien wurde von der Kommission in der Einleitungsbekanntmachung vorgeschlagen, was von keiner interessierten Partei innerhalb der festgesetzten Fristen angefochten wurde.
(24)
Die Preise in Indonesien wurden als angemessener Ersatz für die Preise in der VR China angesehen, da in Indonesien auf dem Inlandsmarkt mit zunehmenden Einfuhren aus der VR China Wettbewerb herrscht und es dort mindestens sechs Hersteller gibt. Außerdem wird die untersuchte Ware anscheinend nur in der Union, in der VR China und in Indonesien hergestellt. Während dieser Untersuchung wurden keine gegenteiligen Beweise vorgelegt.
(25)
Deshalb wurde Indonesien für die Zwecke dieser Untersuchung als Vergleichsland mit Marktwirtschaft herangezogen.
2.1.2 Kooperierende ausführende chinesische Hersteller
2.1.2.1 Vorbemerkungen
(26)
Wie unter Randnummer 8 angegeben, arbeiteten an dieser Überprüfung zwei Hersteller mit, die derselben Unternehmensgruppe, „Rainbow Rich Industries“, mit Sitz in Hongkong angehören. Auf sie entfielen im UZÜ mehr als die Hälfte der Ausfuhren in die Union. Lässt man die Produktions- und Verkaufsmengen der Unternehmen unberücksichtigt, die nicht Gegenstand des Verfahrens sind, lag der Anteil der kooperierenden Hersteller an der Gesamtproduktion der VR China insgesamt bei mehr als 75 % und bei fast der Hälfte ihrer Kapazität. Die Repräsentativität in Bezug auf die Ausfuhren in die Union belief sich auf mehr als 80 %. Aufgrund dieser Kooperationsbereitschaft wurden die von den kooperierenden Ausführern vorgelegten detaillierten Informationen für die Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von schädigendem Dumping von chinesischer Seite herangezogen.
(27)
Eines der kooperierenden Unternehmen, Golden Time Enterprises (Shenzhen), führte während des UZÜ erhebliche Mengen in die Union aus, während sein Schwesterunternehmen, Jintian Enterprises (Nanjing), seit der Einführung der Maßnahmen keine Ausfuhren in die EU tätigte. Die während des Kontrollbesuchs des Unternehmens, das keine Ausfuhren tätigte, Jintian Enterprises (Nanjing), gesammelten Daten ermöglichten allerdings einen detaillierteren Einblick in den chinesischen Binnenmarkt, wo das Unternehmen über einen erheblichen Anteil am Markt und an den installierten Kapazitäten verfügt.
(28)
Während der Untersuchung behauptete ein chinesisches Unternehmen, dass sich die größeren einheimischen Hersteller regelmäßig träfen, um einen Referenzpreis für den chinesischen Binnenmarkt festzusetzen. Angesichts der marktbeherrschenden Stellung dieser Hersteller scheinen die chinesischen Inlandspreise dadurch erfolgreich auf einem relativ hohen Niveau gehalten zu werden.
2.1.2.2 Normalwert
(29)
Der Normalwert für Golden Time Enterprises (Shenzhen) wurde anhand des gewogenen Durchschnitts aller von unabhängigen Abnehmern für den jeweiligen Typ gezahlten oder zu zahlenden inländischen Verkaufspreise ermittelt.
2.1.2.3 Ausfuhrpreis
(30)
Beim Preis der Ausfuhren in die Union von Golden Time Enterprises (Shenzhen) handelte es sich um den gebührend berichtigten, für die Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreis beim Verkauf der Ware für die Ausfuhr in die EU.
2.1.2.4 Preisvergleich
(31)
Für jeden Typ der betroffenen Ware wurden der gewogene durchschnittliche Normalwert und der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe miteinander verglichen. Um einen fairen Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die die Preise und die Vergleichbarkeit der Preise nachweislich beeinflussten, berücksichtigt. Dabei wurden Berichtigungen für die Inlands- und Seefrachtkosten, die Versicherungs-, Kredit-, Bereitstellungs- und Verpackungskosten vorgenommen.
2.1.2.5 Dumpingspanne
(32)
Die Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung für jeden Warentyp anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe bestimmt. Dieser Vergleich ergab, dass das Dumping während des UZÜ beachtlich höher war als in der Ausgangsuntersuchung. Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Werts frei Grenze der Union lag für Golden Time Enterprises bei über 30 %.
2.1.3 Andere ausführende chinesische Hersteller
2.1.3.1 Vorbemerkungen
(33)
Auf alle übrigen Einfuhren aus der VR China entfielen weniger als 5 % des Verbrauchs in der Union.
(34)
Die Kommission stützte sich in ihren Schlussfolgerungen bezüglich aller übrigen chinesischen ausführenden Hersteller auf die bei der Untersuchung erfassten Daten und auf amtliche Statistiken von Eurostat.
2.1.3.2 Normalwert
(35)
Der Normalwert für die nicht kooperierenden chinesischen Ausführer wurde anhand der gewogenen Durchschnittspreise der Inlandsverkäufe der kooperierenden indonesischer Hersteller an unabhängige Abnehmer ermittelt.
2.1.3.3 Ausfuhrpreis
(36)
Der Ausfuhrpreis für nicht kooperierende chinesische Ausführer wurde nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt. In Ermangelung anderer zuverlässigerer Informationen erfolgte dies anhand des durchschnittlichen cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, der auf den Einfuhrstatistiken von Eurostat im UZÜ basierte.
2.1.3.4 Preisvergleich
(37)
Der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis für alle übrigen chinesischen Ausführer wurde mit dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert der überprüften indonesischen Hersteller auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe verglichen.
(38)
Um einen fairen Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die den Preis und die Preisvergleichbarkeit beeinflussten, gebührend berichtigt. Sie bezogen sich auf Inlands- und Seefrachtkosten, auf Versicherungs-, Bereitstellungs- und Verpackungskosten. In Ermangelung zuverlässigerer Informationen basierten die Berichtigungen auf den überprüften Kosten der kooperierenden chinesischen Ausführer.
2.1.3.5 Dumpingspanne
(39)
Die Dumpingspanne wurde als der Betrag ermittelt, um den der Normalwert, wie unter Randnummer 35 ermittelt, den Ausfuhrpreis, wie unter Randnummer 36 ermittelt, überstieg. Die so erzielten Ergebnisse weisen eindeutig auf ein Anhalten der Dumpingpraktiken während der Geltungsdauer der Maßnahmen mit einer Dumpingspanne von mehr als 5 %.
2.1.4 Feststellungen zu Dumping durch die VR China
(40)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wird der Schluss gezogen, dass die Dumpingpraktiken von Seiten der VR China während der Geltungsdauer der Maßnahmen fortgesetzt wurden.
2.2 INDONESIEN
2.2.1 Vorbemerkungen
(41)
Wie unter Randnummer 8 dargelegt, kooperierten bei dieser Überprüfung zwei Hersteller: PT Golden Sari und PT Tunggak Waru Semi. Ihre Repräsentativität in Bezug auf Ausfuhren in die Union lag im UZÜ zwischen 40 % und 60 %. (4)
(42)
Die von der Kommission erfassten Daten zeigten, dass es mindestens vier weitere Hersteller der betroffenen Ware in Indonesien gibt. Diesen Daten zufolge entfiel auf die kooperierenden Hersteller rund ein Drittel der gesamten indonesischen Produktion und Kapazität. Die Kooperation in Indonesien bei dieser Überprüfung war also gering.
(43)
Aufgrund dieser Sachlage und nach Artikel 18 der Grundverordnung basierten die Informationen zu Inlandspreisen, Preisen von Ausfuhren in andere Länder, Produktion und Kapazität in Indonesien in Bezug auf die nicht kooperierenden ausführenden indonesischen Hersteller auf den besten verfügbaren Fakten, wozu auch der Antrag und öffentlich zugängliche Informationen gehörten. Die zuständigen indonesischen Behörden wurden von der Anwendung des Artikels 18 sowie von den Gründen hierfür in Kenntnis gesetzt. Von den indonesischen Behörden gingen keine Stellungnahmen ein.
(44)
Von den beiden kooperierenden Unternehmen tätigte nur ein Unternehmen, PT Golden Sari, im UZÜ Ausfuhren in die Union. Obwohl für PT Tunggak Waru Semi keine Dumpingspanne ermittelt werden konnte, da das Unternehmen im UZÜ keine Ausfuhren in die Union tätigte, wurden seine Daten doch herangezogen, um unter anderem Informationen über Produktion, Kapazitäten und Ausfuhren in Drittmärkte zu erhalten, wodurch ein detaillierterer Einblick in den indonesischen Binnenmarkt und die Ausfuhrmärkte ermöglicht wurde.
2.2.2 Kooperierende ausführende indonesische Hersteller
2.2.2.1 Normalwert
(45)
Der Normalwert für PT Golden Sari wurde anhand des gewogenen Durchschnitts aller von unabhängigen Abnehmern für den jeweiligen Typ gezahlten oder zu zahlenden inländischen Verkaufspreise ermittelt.
2.2.2.2 Ausfuhrpreis
(46)
Der Ausfuhrpreis für PT Golden Sari wurde anhand der von unabhängigen Abnehmern in der Union im UZÜ tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
2.2.2.3 Preisvergleich
(47)
Für die betroffene Ware wurden der gewogene durchschnittliche Normalwert und der gewogene durchschnittliche Preis für Ausfuhren in die Union auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe miteinander verglichen.
(48)
Um einen fairen Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die den Preis und die Preisvergleichbarkeit beeinflussten, gebührend berichtigt. Dies betraf die Kosten für internationalen Transport, Versicherung, Inlandsfracht, Verpackung und Kredite.
2.2.2.4 Dumpingspanne
(49)
Der Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis ergab, dass die Einfuhren des Unternehmens PT Golden Sari im UZÜ nicht gedumpt waren.
2.2.3 Andere ausführende indonesische Hersteller
2.2.3.1 Vorbemerkungen
(50)
Wie unter Randnummer 43 angegeben, wurde aufgrund der geringen Kooperation in Indonesien die Dumpingspanne für die nicht kooperierenden Ausführer nach Artikel 18 der Grundverordnung ermittelt, d. h. auf der Grundlage der verfügbaren Fakten.
2.2.3.2 Normalwert
(51)
Der Normalwert wurde anhand des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts ermittelt, der für die beiden kooperierenden Hersteller ermittelt wurde.
2.2.3.3 Ausfuhrpreis
(52)
In Ermangelung anderer zuverlässigerer Informationen wurde der Ausfuhrpreis für nicht kooperierende indonesische Ausführer anhand des durchschnittlichen cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union ermittelt, der auf den Einfuhrstatistiken von Eurostat im UZÜ basierte.
2.2.3.4 Preisvergleich
(53)
Der so für Indonesien ermittelte gewogene Durchschnittspreis für Ausfuhren in die Union wurde auf der Stufe ab Werk mit dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert für die kooperierenden indonesischen Hersteller verglichen.
(54)
Um einen fairen Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die den Preis und die Preisvergleichbarkeit beeinflussten, gebührend berichtigt. Dies betraf die Kosten für internationalen Transport, Versicherung, Inlandsfracht, Bereitstellung, Verpackung und Kredite.
2.2.3.5 Dumpingspanne
(55)
Dieser Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis ergab das Vorliegen von Dumping. Die Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, belief sich auf annähernd 30 %.
2.2.4 Feststellungen zu Dumping durch Indonesien
(56)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wird der Schluss gezogen, dass die Dumpingpraktiken von einem erheblichen Teil der indonesischen Hersteller während der Geltungsdauer der Maßnahmen fortgesetzt wurden.
3. EINFUHRENTWICKLUNG IM FALLE DES AUSSERKRAFTTRETENS DER MASSNAHMEN
(57)
Im Einklang mit Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber der VR China und Indonesien das Dumping wahrscheinlich erneut auftreten würde.
(58)
Um zu ermitteln, ob im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen Dumping wahrscheinlich erneut auftreten würde, untersuchte die Kommission die verfügbaren Informationen über die Lage der Ausführer und die Marktbedingungen. Die Analyse fußte primär auf den in den Fragebogen von den kooperierenden Herstellern gemachten Informationen, die bei den Kontrollbesuchen in den Betrieben überprüft wurden. Auch andere Informationsquellen wurden genutzt, wie etwa die Einfuhrstatistiken von Eurostat sowie amtliche Ausfuhr- und Marktstatistiken der betroffenen Länder.
3.1 VR CHINA
3.1.1 Vorbemerkungen
(59)
Wie in Randnummer 26 beschrieben, entfielen auf die kooperierenden Hersteller mehr als drei Viertel der chinesischen Produktion im UZÜ. Angesichts der guten Kooperation gelangte die Kommission zu dem Schluss, dass zuverlässige Angaben zu den Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union während des UZÜ direkt beim ausführenden Hersteller eingeholt werden können. Allgemein wurden Daten zum chinesischen Inlandsmarkt bei beiden überprüften Herstellern eingeholt.
(60)
Es sei daran erinnert, dass die Untersuchung ergab, dass die Einfuhren der von dieser Überprüfung betroffenen chinesischen Unternehmen weiter auf einem Niveau gedumpt waren, das erheblich über dem in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Niveau lag.
3.1.2 Kapazitätsreserven und Lagerbestände
(61)
Den von der Kommission während der Untersuchung eingeholten Daten zufolge lag die frei verfügbare Produktionskapazität der von dieser Überprüfung in der VR China betroffenen Unternehmen um ein Vielfaches über der Größe des Unionsmarkts. Die Untersuchung ergab, dass der inländische Verbrauch in der VR China nicht in der Lage sein dürfte, diese verfügbare Kapazität in nennenswertem Umfang aufzunehmen.
(62)
Ein chinesischer Hersteller behauptete, die eigene Produktionskapazität nach dem UZÜ erheblich verringern zu wollen. Entsprechende Beweise wurden jedoch nicht vorgelegt. Selbst wenn dies theoretisch zu einem Kapazitätsrückgang in der VR China führen könnte, entstünde so ein Anreiz für die verbleibenden chinesischen Hersteller, die Auslastung ihrer frei verfügbaren Kapazität zu steigern, um so die Lücke zu füllen, die bei den chinesischen Ausfuhren entstehen würde.
(63)
Außerdem ist die Möglichkeit anderer Drittlandsmärkte, erhebliche zusätzliche Mengen chinesischer Einfuhren aufzunehmen, begrenzt. Zunächst einmal führen mehrere große Länder die betroffene Ware aufgrund bestehender Rechtsvorschriften nicht ein (u. a. Vereinigte Staaten, Indien, Japan, Mexiko, Südkorea und der gesamte Nahe Osten). Ferner dürften den während der Untersuchung eingeholten Informationen zufolge die verbleibenden größeren Märkte für Natriumcyclamat (Südamerika, Südafrika und Asien) in den kommenden Jahren nicht nennenswert wachsen. Somit bliebe der Unionsmarkt für die Ware ein Schlüsselmarkt, der nicht nur aufgrund seiner Größe attraktiv ist, sondern auch aufgrund etablierter Vertriebskanäle für den Import der Ware.
(64)
Schließlich wurde geprüft, ob die Überkapazität von den beteiligten Unternehmen für die Herstellung anderer Waren genutzt werden könnte. Dazu würde es aber wahrscheinlich nicht kommen, da die überprüften Hersteller keine anderen Waren in nennenswerten Mengen herstellen und es keinen Beleg dafür gibt, dass andere chinesische Natriumcyclamat-Hersteller ihre Produktion leicht auf andere Waren umstellen könnten.
(65)
Dies lässt vermuten, dass im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen weiterhin große Mengen aus der VR China in die Union eingeführt werden.
3.1.3 Verhältnis zwischen den Preisen in der Union und den Preisen auf dem chinesischen Inlandsmarkt
(66)
Die Kommission stellte fest, dass die Preise für die großen Einfuhrmengen aus der VR China in der Union unter den Preisen auf dem chinesischen Inlandsmarkt lagen. Angesichts der Mengen und des Marktanteils der gedumpten chinesischen Einfuhren müssen die Verkaufspreise dieser Einfuhren als Referenzpreis in der Union betrachtet werden: Andere chinesische Ausführer, die mit erheblichen Mengen in den Markt eintreten wollen, würden sich mit großer Wahrscheinlichkeit an diesen niedrigen Preisen orientieren und somit ihre Einfuhren dumpen.
3.1.4 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen auf dem chinesischen Inlandsmarkt
(67)
Die Kommission verglich überprüfte chinesische Preise für Ausfuhren in Drittländer mit überprüften chinesischen Inlandspreisen, um das Preisverhalten der chinesischen Ausführer, sollten die Maßnahmen eingestellt werden, genauer untersuchen zu können.
(68)
Es wurde festgestellt, dass die Preise der Ausfuhren in Drittländer durchweg unter den Inlandspreisen lagen und mit den Preisen der Ausfuhren in die EU übereinstimmten, was in einem Dumpingmuster zum Ausdruck kommt, das in diesem Wirtschaftszweig der VR China anscheinend strukturbedingt ist.
3.1.5 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und dem Preisniveau in der Union
(69)
Die Kommission verglich die chinesischen Preise der Ausfuhren in Drittländer mit den in der Union vorherrschenden Preisen, um zu ermitteln, ob ein Anreiz bestehe, Ausfuhren in die Union umzuleiten, falls die Maßnahmen eingestellt werden sollten.
(70)
Die chinesischen Preise der Ausfuhren in Drittländer entsprachen in der Regel dem Preisniveau in der Union. Dies bestätigt, dass chinesische Ausführer Ausfuhren nicht von der Union auf andere Märkte umlenken dürften.
3.1.6 Schlussfolgerungen zur VR China
(71)
Die Beurteilung der genannten Faktoren ergab, dass die von der Überprüfung betroffenen Ausführer weiterhin sehr große Mengen der betroffenen Ware zu gedumpten Preisen in die Union ausführten. Die chinesischen Ausfuhren in Drittländer erfolgten ebenfalls zu gedumpten Preisen, was ein strukturbedingtes Dumpingmuster zum Ausdruck bringt. Die chinesischen Inlandspreise sind hoch, und es gibt keine Hinweise darauf, dass sie in naher Zukunft sinken. Angesichts der hohen frei verfügbaren Kapazitäten der chinesischen Ausführer, des Mangels an anderen bedeutenden Absatzkanälen für eine solche Kapazität und der Attraktivität des EU-Markts besteht für die ausführenden chinesischen Hersteller sogar der Anreiz, im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen noch größere Mengen zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt zu lenken.
(72)
Nach Prüfung der vorstehenden Daten und Informationen kam die Kommission zu dem Schluss, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen Dumping seitens der VR China anhalten oder erneut auftreten dürfte.
3.2 INDONESIEN
3.2.1 Vorbemerkungen
(73)
Wie unter Randnummer 42 erläutert, entfielen auf die kooperierenden Hersteller weniger als die Hälfte der indonesischen Herstellung und Kapazität, weshalb Artikel 18 angewendet wurde.
(74)
Ferner sei daran erinnert, dass die Untersuchung anhaltendes Dumping im UZÜ für die nicht kooperierenden Hersteller in Indonesien ergab.
3.2.2 Kapazitätsreserven und Lagerbestände
(75)
Der Überprüfung zufolge entsprach die gesamte frei verfügbare Kapazität in Indonesien mehr als drei Vierteln der Größe des Unionsmarkts. Selbst wenn die kooperierenden Ausführer nicht berücksichtigt würden, entspräche die verbleibende freie verfügbare Kapazität noch fast der Hälfte des Unionsmarkts. Die amtlichen indonesischen Statistiken zeigen, dass die indonesischen Hersteller anscheinend aufgrund der aggressiven Preispolitik der chinesischen Wettbewerber sowohl auf dem Inlandsmarkt als auch auf dem internationalen Markt Marktanteile verlieren. Daher dürften die frei verfügbaren Kapazitäten in Indonesien in naher Zukunft sogar noch zunehmen.
(76)
Es wurde untersucht, ob die gesamte frei verfügbare Kapazität in Indonesien durch Verkäufe an Drittländer aufgefangen werden könnte, doch wie unter Randnummer 63 festgestellt, ist nicht davon auszugehen, dass die vorliegenden Überkapazitäten in nennenswertem Maße durch Drittlandsmärkte aufgefangen werden. Ferner wurde untersucht, ob die Überkapazitäten durch Verkäufe auf dem Inlandsmarkt aufgefangen werden könnten. Wie bereits gesagt, schrumpft der Anteil der indonesischen Hersteller am Inlandsmarkt jedoch aufgrund des Drucks der chinesischen Einfuhren. Schließlich wurde die Möglichkeit einer Produktionsumstellung auf ähnliche Waren in Betracht gezogen: Eine derartige Nutzung der Überkapazitäten dürfte aus demselben Grund wie unter Randnummer 64 angegeben nicht möglich sein.
(77)
Die großen (und steigenden) Kapazitätsreserven in Indonesien würden also im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen in erheblichem Maße in die Union umgeleitet werden.
3.2.3 Verhältnis zwischen den Preisen in der Union und den Preisen auf dem indonesischen Inlandsmarkt
(78)
Trotz des zunehmenden Drucks auf dem indonesischen Markt durch die chinesischen Ausfuhren sind die Preise auf dem indonesischen Inlandsmarkt höher als die Preise auf dem Unionsmarkt. Angesichts der niedrigen Preise für die Einfuhren einer solch homogenen Ware aus der VR China in die Union würden diese Preise den Referenzpreis bilden, an dem sich die indonesischen Ausführer bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit orientieren würden; somit würden auch die indonesischen Einfuhren gedumpt. Dies gilt sowohl für die kooperierenden als auch für die nicht kooperierenden Ausführer.
(79)
Würden die Maßnahmen nur für Indonesien außer Kraft treten, nicht aber für die VR China, würde der Unionsmarkt preislich gesehen für indonesische Hersteller noch attraktiver. Müssten die indonesischen Ausführer keine Antidumpingzölle zahlen, könnten sie ihre Preise erhöhen und davon profitieren, dass die chinesischen Ausführer weiterhin Antidumpingzölle zahlen müssen. Hierzu sei noch angemerkt, dass bei dem ähnlichen, in der Ausgangsuntersuchung tatsächlich erlebten Szenario im Hinblick auf die Preise und Preisunterschiede von chinesischen und indonesischen Ausführern, die indonesischen Ausführer erhebliche Mengen in die EU ausführten.
(80)
Nach Einführung der Maßnahmen gingen die indonesischen Ausfuhren in die EU stetig zurück, was die Schlussfolgerung untermauern würde, dass die indonesischen Ausführer nicht in der Lage oder willens sind, erhebliche Mengen zu nicht gedumpten Preisen in die EU einzuführen.
3.2.4 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen auf dem indonesischen Inlandsmarkt
(81)
Bei den kooperierenden ausführenden Herstellern wurde festgestellt, dass ihre überprüften Preise der Ausfuhren in Drittländer höher waren als die indonesischen Inlandspreise.
(82)
Für nicht kooperierende Ausführer konnten während der Untersuchung keine unternehmensspezifischen Daten eingeholt werden. Die absoluten Werte der verfügbaren amtlichen indonesischen Statistiken über durchschnittliche Ausfuhrpreise aller indonesischen Ausführer scheinen nicht korrekt zu sein, da die Ausfuhrpreise erheblich zu hoch sind. Dennoch kann denselben Statistiken entnommen werden, dass die Preise der Ausfuhren in Drittländer niedriger zu sein scheinen als die Preise der Ausfuhren in die Union. Dies würde darauf hinweisen, dass zumindest bei einem erheblichen Teil der indonesischen Ausfuhren in Drittländer ebenfalls gedumpt wird. Auf jeden Fall verdeutlicht der drastische Rückgang der Ausfuhrmengen in den indonesischen Ausfuhrstatistiken, dass die indonesischen Ausführer bei den derzeitigen Preisen unter der chinesischen Konkurrenz leiden.
3.2.5 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen in der Union
(83)
Die Untersuchung ergab, dass die Preise der Ausfuhren in Drittländer des kooperierenden Herstellers im Allgemeinen höher waren als die Preisniveaus in der Union. Betrachtet man dagegen die übrigen indonesischen Hersteller, ergibt sich anhand der verfügbaren amtlichen indonesischen Statistiken ein gegensätzliches Bild. Dies ist ein Indiz dafür, dass auch bei den Ausfuhren in Drittländer durch indonesische Ausführer für einen erheblichen Teil dieser Ausfuhren Dumping vorliegt.
(84)
Der Preisunterschied zwischen den Preisen der Ausfuhren in die Union und den Preisen der Ausfuhren in die übrige Welt verdeutlicht, dass es für die indonesischen Ausführer reizvoll ist, Ausfuhren in die Union umzuleiten. Im Falle des Außerkrafttretens der für die Ausfuhren mit Ursprung in der VR China geltenden Maßnahmen dürfte diese Schlussfolgerung noch untermauert werden.
3.2.6 Schlussfolgerungen zu Indonesien
(85)
Die Bewertung der vorstehenden Faktoren ergab, dass die indonesischen Ausfuhren in die Union und in Drittländer in erheblichem Maße zu gedumpten Preisen erfolgten, wodurch ein strukturbedingtes Dumpingmuster deutlich wird. Angesichts der hohen frei verfügbaren Kapazitäten der indonesischen Ausführer, des Mangels an anderen bedeutenden Absatzkanälen für eine solche Kapazität und der Attraktivität des EU-Markts besteht für die ausführenden indonesischen Hersteller sogar der Anreiz, im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen große Mengen zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt zu lenken.
(86)
Unter Berücksichtigung der vorstehenden Daten und Informationen wird der Schluss gezogen, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen Dumping durch Indonesien anhalten oder erneut auftreten dürfte.
4. STELLUNGNAHMEN NACH DER UNTERRICHTUNG
(87)
Die indonesischen Behörden reagierten nicht innerhalb der festgesetzten Frist auf die Bekanntmachung, dass nämlich Artikel 18 möglicherweise auf die nicht kooperierenden Hersteller angewandt wird. Nach der Unterrichtung behaupteten jedoch die indonesischen Behörden sowie einer der kooperierenden indonesischen Hersteller, dass auf die beiden kooperierenden indonesischen Hersteller ein erheblicher Anteil der Produktion des indonesischen Wirtschaftszweigs entfalle. Daher sollte der Umfang der Kooperation Indonesiens den Parteien zufolge als erheblich angesehen und Artikel 18 nicht angewendet werden. Außerdem behaupteten die oben genannten Parteien, dass mehrere indonesische Hersteller nicht in der Lage seien zu kooperieren, da diese im UZÜ keine Ausfuhren in die Union tätigten. Schließlich wurde vorgebracht, dass angesichts der Tatsache, dass auf einen der kooperierenden Hersteller ein extrem hoher Teil der indonesischen Ausfuhren entfalle, die kooperierenden Hersteller als repräsentativ betrachtet werden sollten; da für dieses Unternehmen kein Dumping festgestellt worden sei, sollten die Maßnahmen gegenüber Indonesien außer Kraft gesetzt werden.
(88)
Zunächst ist klarzustellen, dass Artikel 18 nicht auf die kooperierenden Hersteller angewendet wurde, deren Daten bei der Untersuchung vollständig berücksichtigt wurden. Was die Anwendung des Artikels 18 auf die übrigen indonesischen Hersteller angeht, hat die Kommission mangels Informationen dieser Hersteller keine andere Wahl, als sich auf die besten verfügbaren Fakten zu stützen. Es sei daran erinnert, dass die Kommissionsdienststellen zur Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens und/oder erneuten Auftretens des Dumpings in Auslaufüberprüfungen auch Elemente bewerten müssen, die die Lage des Wirtschaftszweigs des ausführenden Landes in seiner Gesamtheit betreffen, wie beispielsweise inländische Kapazität, Produktion und Preise, Ausfuhren in Drittländer.
(89)
Da die indonesischen Hersteller, die nicht kooperierten, in Bezug auf Ausfuhren in die Union sowie auf Produktion und Ausfuhren in Drittländer einen Großteil des indonesischen Wirtschaftszweigs darstellen, bestätigt die Kommission die Anwendung von Artikel 18 in Bezug auf die nicht kooperierenden indonesischen Hersteller, wie unter Randnummer 43 dargelegt.
(90)
Zum Antrag, die Maßnahmen auf die indonesischen Ausfuhren aufzuheben, ist anzumerken, dass die indonesischen Behörden keine Daten vorgelegt haben, anhand derer sich die Schlussfolgerung der Kommission bezüglich der Repräsentativität der kooperierenden Ausführer ändern könnte, deren Anteil an den indonesischen Gesamtausfuhren im UZÜ zwischen 40 % und 60 % lag wie in Randnummer 41 ausgeführt. Daher konnte der kooperierende Ausführer, bei dem kein Dumping festgestellt wurde, in Bezug auf die indonesischen Gesamtausfuhren nicht als repräsentativ betrachtet werden. Die übrigen indonesischen Ausfuhren erfolgten zu gedumpten Preisen wie in Randnummer 55 ausgeführt. Folglich wurde die Schlussfolgerung bestätigt, dass dieser Teil der indonesischen Ausfuhren weiterhin gedumpt wurde. Außerdem ist das Aufhören des Dumpings für sich genommen kein ausreichender Grund für ein Aufheben von Antidumpingmaßnahmen, falls, wie bei dieser Auslaufüberprüfung, die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens festgestellt wird. Folglich konnte dem Antrag auf Aufheben der Maßnahmen aufgrund des nicht anhaltenden Dumpings durch die kooperierenden indonesischen Ausführer nicht stattgegeben werden.
(91)
Die indonesischen Behörden und ein kooperierender indonesischer Hersteller baten außerdem um die vollständige Offenlegung der Zahlen der indonesischen Gesamtausfuhren in die Union. Es sei jedoch daran erinnert, dass die Indexierung dieser Daten (siehe Fußnote zu Randnummer 41) notwendig war, um den ausführenden indonesischen Hersteller vor einer Offenlegung sensibler Unternehmensdaten zu schützen. Da der Markt klein und die Zahl der betroffenen Parteien begrenzt ist, ist die Indexierung der Zahlen gerechtfertigt. Es gibt also gute Gründe dafür, die Geheimhaltung beizubehalten und dem Antrag auf Offenlegung der Zahlen für die indonesischen Gesamtausfuhren in die Union nicht stattzugeben.
5. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS UND/ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(92)
Aus den dargelegten Gründen wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Dumping von beiden von dieser Überprüfung betroffenen Ländern anhalten dürfte.
D. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(93)
Natriumcyclamat wird in der Union nur vom antragstellenden Hersteller, Productos Aditivos S.A., hergestellt. Das Unternehmen wurde daher als der Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 Grundverordnung angesehen.
2. VERBRAUCH IN DER UNION
(94)
Die Daten zum Verbrauch in der Union wurden anhand der kumulierten Mengen der Einfuhren der betroffenen Ware in die Union auf der Grundlage von Eurostat-Statistiken und anhand der gesamten überprüften Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt ermittelt. Da diese Daten aus zwei Quellen stammen und die Verkäufe des Antragstellers vertraulich behandelt werden sollten, wird die Verbrauchsentwicklung nachfolgend in Form von Indizes dargelegt.
(95)
Der Unionsverbrauch von Natriumcyclamat lag im Bezugszeitraum zwischen 5 000 und 7 000 Tonnen. Von 2005 bis 2006 stieg er um 6 % und von 2006 bis 2007 um 15 %. Von 2007 bis zum UZÜ ging er um 18 % zurück.
Tabelle 1
Verbrauch in der Union
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
106
122
103
3. EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
3.1 KUMULIERUNG
(96)
Die Kommission prüfte anhand der Kriterien nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung, ob die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern kumulativ beurteilt werden sollten. Nach dem genannten Artikel sind die Auswirkungen von Einfuhren aus mehr als einem Land, die gleichzeitig Gegenstand von Antidumpinguntersuchungen sind, nur dann kumulativ zu beurteilen, wenn festgestellt wird, dass a) die ermittelte Dumpingspanne für die Einfuhren aus jedem einzelnen Land den in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung definierten Mindestprozentsatz übersteigt und das Volumen der Einfuhren aus jedem einzelnen Land nicht unerheblich ist und b) eine kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren angesichts des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren sowie des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren und der gleichartigen Ware der Union angemessen ist.
(97)
Diesbezüglich wurde zunächst festgestellt, dass die für jedes betroffene Land ermittelten Dumpingspannen über der Geringfügigkeitsschwelle lagen. Außerdem war das Volumen der gedumpten Einfuhren aus jedem einzelnen dieser Länder nicht unerheblich im Sinne des Artikels 5 Absatz 7 der Grundverordnung. In der Tat entfielen auf die Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien rund 50 % des Unionsverbrauchs im UZÜ. Bei der Berechnung der Einfuhrmengen blieben nicht gedumpte Einfuhren unberücksichtigt.
(98)
Die Untersuchung ergab ferner, dass die Bedingungen des Wettbewerbs zwischen den gedumpten Einfuhren untereinander wie auch zwischen den gedumpten Einfuhren und der gleichartigen Ware der Union vergleichbar waren. Den Untersuchungsergebnissen zufolge konkurriert Natriumcyclamat, das von den betroffenen Ländern hergestellt/verkauft wird, mit jenem, das vom Wirtschaftszweig der Union hergestellt/verkauft wird, unabhängig von seinem Ursprung, da es in allen Fällen dieselben grundlegenden Eigenschaften aufweist, aus der Sicht der Verbraucher weitgehend austauschbar ist und über dieselben Absatzkanäle vertrieben wird. Die Preise für von den Maßnahmen betroffene Einfuhren aus der VR China und für gedumpte Einfuhren aus Indonesien lagen zudem in der gleichen Größenordnung. Bei einem Vergleich der Preise auf derselben Handelsstufe wurde ferner festgestellt, dass diese Preise unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen.
(99)
Daher befand die Kommission, dass in Bezug auf von den Maßnahmen betroffenen Einfuhren aus der VR China und auf gedumpte Einfuhren aus Indonesien alle in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung niedergelegten Kriterien erfüllt waren und die Auswirkungen dieser Einfuhren kumulativ beurteilt werden sollten.
3.2 MENGE UND MARKTANTEIL DER GEDUMPTEN EINFUHREN
(100)
Die Entwicklung der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien und ihre Marktanteile im Bezugszeitraum stellten sich wie folgt dar:
Tabelle 2
Gedumpte Einfuhren insgesamt
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
109
198
195
Tabelle 3
Marktanteil der gedumpten Einfuhren
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
103
161
189
(101)
Die Mengen der gedumpten Einfuhren sowie ihr Marktanteil haben sich im Bezugszeitraum nahezu verdoppelt.
3.3 PREISENTWICKLUNG UND PREISBILDUNGSVERHALTEN BEI DEN EINFUHREN DER BETROFFENEN WARE
3.3.1 Preisentwicklung
(102)
Der gewogene Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern hat sich im Bezugszeitraum wie folgt entwickelt:
Tabelle 4
Durchschnittspreise der gedumpten Einfuhren
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabelle 4 basiert auf den verfügbaren statistischen Daten, einschließlich von Eurostat. Die allgemeine Entwicklung der Preise der Einfuhren in die Union lässt bis 2007 einen Anstieg erkennen, auf den im UZÜ ein Rückgang unter das Niveau von 2005 folgte.
3.3.2 Preisunterbietung
(104)
Bei der Bestimmung der Preisunterbietung stützte sich die Kommission auf die Analyse der Informationen, die der kooperierende ausführende Hersteller in der VR China während der Untersuchung vorgelegt hatte. Für die anderen an dieser Überprüfung nicht kooperierenden Unternehmen in der VR China und in Indonesien wurde die Preisunterbietung anhand von Eurostat-Daten ermittelt.
(105)
Das Verfahren zur Berechnung der Preisunterbietung entspricht dem der Ausgangsuntersuchung. Die Einfuhrpreise, einschließlich der Antidumpingzölle, des ausführenden Herstellers wurden mit denen des Wirtschaftszweigs der Union verglichen, und zwar anhand der gewogenen Durchschnittspreise für dieselben Warentypen im UZÜ. Die Preise des Wirtschaftszweigs der Union wurden auf die Stufe ab Werk gebracht und mit den cif-Einfuhrpreisen frei Grenze der Union, einschließlich Zöllen und Antidumpingzöllen, verglichen. Dieser Preisvergleich wurde auf derselben Handelsstufe nach gegebenenfalls erforderlichen Berichtigungen und unter Abzug von Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen.
Tabelle 5
Preisunterbietung
2008 (UZÜ)
VR China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Übrige Unternehmen
3,2 %
Indonesien:
-
Übrige Unternehmen
18,7 %
4. EINFUHREN AUS ANDEREN LÄNDERN
Einfuhren aus anderen Drittländern waren im Bezugszeitraum unerheblich (unter 50 Tonnen im Jahr) und konnten daher die Lage des Wirtschaftszweigs der Union nicht beeinflusst haben.
5. WIRTSCHAFTLICHE LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(106)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ab 2005 bis zum UZÜ beeinflussten.
(107)
Zur Wahrung der Vertraulichkeit der Geschäftsinformationen war es erforderlich, die Angaben zum Wirtschaftszweig der Union in indexierter Form zu machen.
5.1 PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPAZITÄT UND KAPAZITÄTSAUSLASTUNG
(108)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2005 bis zum UZÜ um 13 % zurück. Da sich die Produktionskapazität im selben Zeitraum nicht veränderte, ging die Kapazitätsauslastung parallel zur Produktionsentwicklung um 10 % zurück.
Tabelle 6
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Produktionskapazität
100
100
100
100
Produktionsvolumen
100
106
88
87
Kapazitätsauslastung
100
106
88
87
5.2 VERKÄUFE IN DER UNION
(109)
Tabelle 7 weist für den Wirtschaftszweig der Union einen deutlichen Rückgang der Verkaufsmengen aus. Die Lage des Wirtschaftszweigs wird noch dadurch verschärft, dass der Gesamtverbrauch im selben Zeitraum um 3 % anstieg (siehe Tabelle 1). Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2005 bis zum UZÜ erheblich zurück. Dies steht im Gegensatz zu den im gesamten Bezugszeitraum stetig wachsenden Marktanteilen (siehe Randnummer 100) der kumulierten gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien. Der Wirtschaftszweig der Union erhöhte seine Verkaufsstückpreise angesichts sinkender Volumina. Insgesamt musste der Wirtschaftszweig der Union trotz der Erhöhung der Stückpreise bei seinen Natriumcyclamat-Verkäufen im UZÜ weiterhin Verluste hinnehmen.
Tabelle 7
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Verkaufsmengen
100
93
81
72
Marktanteil
100
88
66
70
Verkaufsstückpreise
100
100
108
123
5.3 LAGERBESTÄNDE
(110)
Die Lagerbestände der Unionshersteller schwankten zwischen 2005 und dem UZÜ erheblich und gingen im Bezugszeitraum um fast die Hälfte zurück.
Tabelle 8
Index
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Bestände (in Tonnen)
100
113
29
53
5.4 RENTABILITÄT
(111)
Trotz einer insgesamt leichten Erholung blieb die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union im gesamten Bezugszeitraum durchweg negativ.
5.5 BESCHÄFTIGUNG, PRODUKTIVITÄT UND LÖHNE
(112)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union sank im Bezugszeitraum um 19 %. Die Produktivität pro Beschäftigten (ermittelt auf Basis der Anzahl der produzierten Tonnen geteilt durch die Zahl der Beschäftigten) nahm zu. Die durchschnittlichen Personalkosten pro Beschäftigten erhöhten sich im Bezugszeitraum um 5 %.
Tabelle 9
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Beschäftigung
100
88
91
81
Personalkosten je Beschäftigten
100
99
81
105
Produktivität (je Beschäftigten)
100
121
97
107
5.6 INVESTITIONEN, KAPITALRENDITE
(113)
Im Bezugszeitraum gingen die Investitionen um fast die Hälfte zurück, was die insgesamt negative Lage des Unionsherstellers widerspiegelt. Die Kapitalrendite, ausgedrückt als das Verhältnis zwischen dem Nettogewinn des einzigen Unionsherstellers und dem Buchwert seiner Sachanlagen, gibt die Entwicklung der Rentabilität an. Sie ging im Bezugszeitraum drastisch um fast 80 % zurück.
Tabelle 10
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Investitionen
100
44
7
53
Kapitalrendite
100
54
20
21
5.7 CASHFLOW UND KAPITALBESCHAFFUNGSMÖGLICHKEITEN
(114)
Der Cashflow des Wirtschaftszweigs der Union konnte nur im Vergleich zur Gesamttätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union bewertet werden. Er blieb 2005 leicht positiv, verschlechterte sich jedoch im nachfolgenden Zeitraum und wurde im restlichen Bezugszeitraum negativ. Aufgrund der Verluste im Bezugszeitraum wurde die Kapitalbeschaffung für den Wirtschaftszweig der Union zudem schwieriger.
5.8 HÖHE DES DUMPINGS
(115)
Die Einfuhren aus den beiden betroffenen Ländern wurden im UZÜ weiterhin gedumpt, eine Ausnahme bildete der kooperierende ausführende indonesische Hersteller. Angesichts der Ausfuhrmenge insgesamt und der Preise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern können die entsprechenden Auswirkungen nicht als unerheblich angesehen werden.
5.9 ERHOLUNG VON FRÜHEREM DUMPING
(116)
Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der VR China und in Indonesien wurden im März 2004 eingeführt. Seitdem haben sich der Wirtschaftszweig der Union, wie vorstehend ausgeführt, nur zum Teil wieder erholt.
5.10 SCHLUSSFOLGERUNG ZUR SCHÄDIGUNG
(117)
In erheblichem Maße gelangten immer mehr Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China und aus Indonesien auf den Unionsmarkt. Einige Schadensindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union lassen Anzeichen für eine Erholung erkennen, andere deuten auf eine negative Entwicklung.
(118)
Angesichts der sich insgesamt verschlechternden Lage des einzigen Unionsherstellers und der Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien sowie der festgestellten deutlichen Preisunterbietung wird die Auffassung vertreten, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung erlitten hat.
6. AUSWIRKUNGEN DER GEDUMPTEN EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN UND AUSWIRKUNGEN ANDERER FAKTOREN
6.1 AUSWIRKUNGEN DER GEDUMPTEN EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
(119)
Wie in Randnummer 100 ausgeführt, haben sich die kumulierte Menge und der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern im Bezugszeitraum nahezu verdoppelt. Für beide betroffenen Länder wurde zudem eine erhebliche Preisunterbietung festgestellt. Die eindeutige zeitliche Überschneidung der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union mit dem beträchtlichen Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien belegt, dass diese Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben. In der Tat drückten die gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien weiter auf den EU-Markt und gewannen bedeutende Marktanteile vom Unionshersteller hinzu.
6.2 AUSWIRKUNGEN ANDERER FAKTOREN
(120)
Die Kommission prüfte, ob möglicherweise andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren einen Einfluss auf die anhaltende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union hatten, um sicherzustellen, dass eine durch solche Faktoren verursachte etwaige Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren angelastet wurde.
6.2.1 Auswirkungen der nicht gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien
(121)
Die Menge der nicht gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien ging im Bezugszeitraum stetig zurück. Die entsprechenden Preise für diese Einfuhren waren durchgängig höher als die Preise für die gedumpten Einfuhren. Daher trugen die nicht gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien nicht zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei.
6.2.2 Leistung auf den Ausfuhrmärkten
(122)
Der Anteil der Ausfuhrverkäufe des Unionsherstellers außerhalb der EU an seinen Gesamtverkäufen lag bei unter 25 %. Im Gegensatz zu den Verkäufen in der Union verbesserte sich die Rentabilität der Ausfuhrverkäufe im Bezugszeitraum, weshalb der Wirtschaftszweig der Union dadurch nicht geschädigt werden konnte.
6.2.3 Schwankungen der Rohstoffpreise
(123)
Die Schwankungen der Rohstoffpreise für Natriumcyclamat hatten vielleicht einen gewissen negativen Effekt auf die Leistung des Wirtschaftszweigs der Union. Dieser Faktor ist jedoch nicht ausreichend, um den ursächlichen Zusammenhang zwischen der Schädigung und den gedumpten Einfuhren zu widerlegen. Letztere hätten in ähnlichem Umfang wie die Kosten des Unionsherstellers von den Veränderungen bei den Rohstoffpreisen betroffen sein müssen, da sie eng mit den Öl- und Harnstoffpreisen verknüpft sind.
6.2.4 Veränderte Verbrauchsgewohnheiten
(124)
Veränderte Verbrauchsgewohnheiten durch neue Produkte auf dem Markt hatten keinen nennenswerten Einfluss auf den Verbrauch von Natriumcyclamat. Anscheinend verdrängten diese neuen Produkte Natriumcyclamat nicht.
6.3 SCHLUSSFOLGERUNG
(125)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachten und dass kein anderer Faktor diesen ursächlichen Zusammenhang widerlegte.
E. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
1. BEI EINEM AUSSERKRAFTTRETEN DER MASSNAHMEN ZU ERWARTENDE MENGEN- UND PREISEFFEKTE AUF DIE LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(126)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurden die Einfuhren aus den untersuchten Ländern daraufhin überprüft, ob ein Anhalten der Schädigung wahrscheinlich ist.
(127)
Zur Ermittlung der wahrscheinlichen Auswirkungen des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen auf den Wirtschaftszweig der Union wurden neben den oben zusammengefassten Feststellungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings die nachstehenden Faktoren berücksichtigt.
1.1 VR CHINA
(128)
Wie unter Randnummer 40 festgestellt, erfolgen die Ausfuhren aus der VR China durch die von dieser Überprüfung betroffenen Ausführer auch weiterhin zu gedumpten Preisen. Die chinesischen Ausfuhren in andere Drittländer scheinen ebenfalls gedumpt zu werden, was auf ein strukturbedingtes Dumpingmuster deutet.
(129)
In einer Analyse der Kapazitätsreserven in der VR China wurde deutlich, dass die frei verfügbare Produktionskapazität der von der Überprüfung betroffenen Unternehmen in der VR China um ein Vielfaches über der Größe des Unionsmarkts liegt (siehe Randnummer 61). Die Möglichkeit anderer Drittlandsmärkte, erhebliche zusätzliche Mengen chinesischer Einfuhren aufzunehmen, ist zudem begrenzt (siehe Randnummer 63). Im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen besteht daher für die ausführenden chinesischen Hersteller ein Anreiz, große Ausfuhrmengen zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt zu lenken (siehe Randnummer 65).
(130)
Die festgestellten hohen Dumping- und Unterbietungsspannen weisen darauf hin, dass die oben genannten Ausfuhren in die Union zu gedumpten Preisen erfolgen würden, die deutlich unter den Preisen und Kosten des Unionsherstellers lägen.
(131)
Die kombinierte Auswirkung dieser Mengen und Preise könnte für sich genommen eine weitere Verschlechterung der bereits prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge haben. Ein solches Szenario würde mit große Wahrscheinlichkeit zu noch weiter gedrückten Preisen und/oder zu einem weiteren Rückgang der Produktion und der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union führen. Die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union würde sich weiter verschlechtern und eine zunehmende Schädigung zur Folge haben. Derartige Entwicklungen könnten durchaus die Existenz des einzigen Unionsherstellers beenden.
1.2 INDONESIEN
(132)
Die Untersuchung ergab, dass das Dumping durch Indonesien im UZÜ anhielt. Die Untersuchung ergab ferner, dass die insgesamt frei verfügbare Kapazität in Indonesien über 75 % der Größe des Unionsmarkts ausmacht und dass sie in naher Zukunft noch anwachsen dürfte (siehe Randnummer 75). Da es keine Anhaltspunkte dafür gibt, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen andere Drittmärkte oder der Inlandsmarkt diese Überschusskapazität auffangen könnten, könnte dies zu einem Anstieg der Ausfuhren in die Europäische Union zu einem niedrigeren Preis führen.
(133)
Wie im Falle der VR China weist die festgestellte hohe Dumping- und Unterbietungsspanne darauf hin, dass die Ausfuhren aus Indonesien in die Union zu gedumpten Preisen erfolgen würden, die deutlich unter den Preisen und Kosten des Unionsherstellers lägen. Ähnlich könnte sich eine Kombination aus solchen Mengen und Preisen dahingehend auswirken, dass sich die bereits kritische Lage des Wirtschaftszweigs der Union weiter verschlechtert und dies durchaus die Existenz des einzigen Unionsherstellers beenden könnte. Wie im Falle der VR China scheinen indonesische Ausfuhren in Drittländer gedumpt zu sein, sofern sie unter den Preisen für die Ausfuhren in die Europäische Union liegen, wodurch ebenfalls ein strukturbedingtes Dumpingmuster deutlich wird.
2. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
(134)
Der Wirtschaftszweig der Union leidet seit mehreren Jahren unter den Auswirkungen gedumpter Einfuhren und befindet sich derzeit immer noch in einer prekären wirtschaftlichen Lage.
(135)
Wie oben dargestellt, ergab die Untersuchung, dass die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ anhielt. Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ist bereits das Anhalten der Schädigung ein deutliches Anzeichen dafür, dass die Schädigung wahrscheinlich auch künftig anhält und die Maßnahmen daher aufrechterhalten werden sollten.
(136)
Die Feststellungen zu den Einfuhren zeigen, dass Einfuhren großer Mengen zu gedumpten Preisen anhalten dürften und sich der Wettbewerb bei den Preisen zwischen den gedumpten Einfuhren und dem in der Union hergestellten Natriumcyclamat wahrscheinlich verschärfen wird. Bei der Untersuchung wurden keine Faktoren ermittelt, die den engen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung, die der Wirtschaftszweig der Union erleiden würde, widerlegen würden.
(137)
Im Falle einer Einstellung der Maßnahmen würde sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union verschlechtern und die Existenz des einzigen Unionsherstellers wäre gefährdet.
(138)
Daher ist davon auszugehen, dass aufgrund der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien der Wirtschaftszweig der Union sehr wahrscheinlich weiterhin geschädigt wird.
F. UNIONSINTERESSE
1. EINLEITUNG
(139)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurde allen beteiligten Interessen Rechnung getragen, den Interessen des antragstellenden Unionsherstellers ebenso wie den Interessen der Einführer, Verwender und Lieferer.
2. INTERESSE DES ANTRAGSTELLENDEN UNIONSHERSTELLERS
(140)
In Bezug auf den einzigen Unionshersteller sei darauf hingewiesen, dass seine Verluste durch die Schwierigkeit bedingt waren, mit den gedumpten Billigeinfuhren konkurrieren zu müssen, auf die bereits zu Beginn des Bezugszeitraums ein beträchtlicher Marktanteil entfiel und deren Marktanteil in dem genannten Zeitraum noch anstieg.
(141)
Dem Unionshersteller käme die Aufrechterhaltung der Maßnahmen zugute, und er sollte dann zumindest in der Lage sein, das Volumen und eventuell seine Verkaufspreise zu erhöhen, wodurch er den notwendigen Ertrag erwirtschaften und so weiterhin in seine Produktionsanlagen investieren könnte. Durch das Außerkrafttreten der Maßnahmen hingegen würde eine wirtschaftliche Erholung verhindert und die Schädigung des Unionsherstellers würde anhalten oder sogar verschärft werden. Die Existenzfähigkeit des Unionsherstellers wäre ernsthaft bedroht und folglich könnte dies sein Ende bedeuten, wodurch sich Angebot und Wettbewerb auf dem Markt verringern würden.
3. INTERESSE DER EINFÜHRER
(142)
Bei Einleitung des Verfahrens wurde zwanzig unabhängigen Einführern ein Fragebogen zugesandt. Drei antworteten, dass sie auf dem Markt der betroffenen Ware nicht mehr tätig seien. Zwei andere Einführer beantworteten den Fragebogen. Der Anteil der kooperierenden unabhängigen Einführer an den Gesamteinfuhren der betroffenen Ware lag bei 7 %.
(143)
Die Untersuchung ergab, dass die Existenz mehrerer Anbieter von Natriumcyclamat von wesentlicher Bedeutung ist. Die Einführer müssen sich aus Gründen der Qualität und der Nahrungsmittelsicherheit auf asiatische und auf europäische Bezugsquellen verlassen können.
4. INTERESSE DER VERWENDER
(144)
Bei Einleitung des Verfahrens wurde dreizehn potenziellen Verwendern ein Fragebogen zugesandt, doch nur zwei haben geantwortet.
(145)
Die wichtigsten Verwender der betroffenen Ware in der Union sind in der Lebensmittel-, Getränke- und Pharmaindustrie zu finden. Die Nachfrage nach der betroffenen Ware hängt daher von der Lage dieser Wirtschaftszweige ab.
(146)
Die Verwender, die sich meldeten, wiesen solide Gewinnspannen bei den nachgelagerten Produkten auf, für die Natriumcyclamat verwendet wird. Die Auswirkungen der Antidumpingzölle auf ihre Gesamtkosten waren so gering (unter 1 %), dass sie von den geltenden Maßnahmen nicht unverhältnismäßig betroffen waren.
5. INTERESSE DER ZULIEFERER
(147)
Acht potenziellen Zulieferern wurde ein Fragebogen zugesandt, von denen jedoch keiner der Kommission antwortete. Aus den verfügbaren Informationen geht hervor, dass ihr mit Natriumcyclamat in Zusammenhang stehendes Sortiment eher zu vernachlässigen ist. Eine weitere Verschlechterung der Lage des einzigen Unionsherstellers könnte einige, allerdings begrenzte Auswirkungen auf die Rohstoffzulieferer des einzigen Unionsherstellers haben. Deshalb ist die Annahme durchaus vertretbar, dass die Maßnahmen auch dem Wirtschaftszweig der Zulieferer zugute kämen, da so dazu beigetragen würde, dass einer ihrer Kunden bestehen bliebe.
6. SCHLUSSFOLGERUNG ZUM UNIONSINTERESSE
(148)
Unter Berücksichtigung aller oben genannten Faktoren wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Einführung endgültiger Antidumpingzölle sprechen.
G. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(149)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen sollten die geltenden Maßnahmen gegenüber Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und in Indonesien aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Natriumcyclamat, die derzeit unter den KN-Code ex 2929 90 00 (TARIC-Code 2929900010) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China und in Indonesien, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze:
Land
Unternehmen
Zollsatz
(EUR pro kg)
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Volksrepublik China
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Volksrepublik China
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Provinz Guangdong, Volksrepublik China
0,11
A473
Alle übrigen Unternehmen
0,26
A999
Indonesien
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien
0,24
A502
Alle übrigen Unternehmen
0,27
A999
(3) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvorschriften zur Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (5) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der in Absatz 2 dieses Artikels festgesetzten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 3. Juni 2010.