NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
VERORDNUNG (EU) Nr. 138/2011 DER KOMMISSION
vom 16. Februar 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter offenmaschiger Gewebe aus Glasfasern mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 20. Mai 2010 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren bestimmter offenmaschiger Gewebe aus Glasfasern mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde am 6. April 2010 auf Antrag der Unternehmen Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS und Vitrulan Technical Textiles GmbH („Antragsteller“) eingeleitet, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von bestimmten offenmaschigen Geweben aus Glasfasern entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere ihr bekannte EU-Hersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, die Vertreter der VR China sowie die ihr bekannten Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die Kommission unterrichtete ferner Hersteller in den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“), Kanada, Kroatien, in Thailand und der Türkei, da diese Länder als Vergleichsländer in Betracht gezogen wurden. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Angesichts der Vielzahl der ausführenden Hersteller in der VR China, der unabhängigen Einführer und der EU-Hersteller war in der Einleitungsbekanntmachung zur Ermittlung von Dumping und Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, Einführer und EU-Hersteller gebeten, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware vorzulegen. Die Behörden der VR China wurden ebenfalls konsultiert.
(5)
Im Rahmen des Stichprobenverfahrens gingen bei der Kommission sechzehn Antworten von ausführenden Herstellern in der VR China ein, auf die 86 % der Einfuhren in dem im Folgenden definierten Untersuchungszeitraum entfielen. Die Mitarbeit wurde daher als hoch eingestuft.
(6)
Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung bildete die Kommission eine repräsentative Stichprobe der ausführenden Hersteller, und zwar auf der Grundlage des größten repräsentativen Ausfuhrvolumens der betroffenen Ware in die Union, das in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte. Die Stichprobe umfasste zwei unabhängige ausführende Hersteller und eine ausführende, aus vier verbundenen Unternehmen zusammengesetzte Herstellergruppe, auf die in dem unter Randnummer 13 definierten Untersuchungszeitraum 42 % der Einfuhren in die Union entfielen. Die betroffenen Parteien und die Behörden der VR China wurden nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung zur Stichprobenbildung konsultiert und erhoben keine Einwände.
(7)
Zwölf Hersteller des Wirtschaftszweigs der Union legten die erbetenen Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf dieser Grundlage bildete die Kommission eine Stichprobe aus den vier an den Verkäufen und der Produktion gemessenen größten EU-Herstellern, auf die 70 % der Gesamtverkäufe des wie unter Randnummer 59 definierten Wirtschaftszweigs der Union entfielen.
(8)
Nur vier unabhängige Einführer legten die erbetenen Informationen innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist vor. Daher wurde entschieden, dass die Bildung einer Stichprobe für unabhängige Einführer nicht erforderlich war.
(9)
Damit die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die ausführenden Hersteller der Stichprobe. Alle ausführenden Hersteller der Stichprobe beantragten die MWB nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung oder - falls die Untersuchung ergeben sollte, dass sie die Voraussetzungen für die MWB nicht erfüllten - alternativ eine IB. Zudem beantragte ein ausführender, nicht in die Stichprobe einbezogener Hersteller, der aus einer Gruppe verbundener Unternehmen besteht, eine individuelle Untersuchung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung.
(10)
Die Kommission sandte Fragebogen an die ausführenden Hersteller der Stichprobe sowie an den nicht berücksichtigten ausführenden Hersteller, der eine individuelle Untersuchung beantragt hatte, an die vier EU-Hersteller der Stichprobe, die vier mitarbeitenden unabhängigen Einführer und an alle ihr bekannten Verwender in der Union. Ferner sandte sie Fragebogen an Hersteller in den USA, dem in der Einleitungsbekanntmachung vorgeschlagenen Vergleichsland, sowie an Hersteller in anderen in Frage kommenden Vergleichsländern. Antworten auf die Fragebogen gingen ein von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern in der VR China und dem einen mitarbeitenden Hersteller, der eine individuelle Untersuchung beantragt hatte, von einem Hersteller in den USA und einem Hersteller in Kanada, das als Vergleichsland vorgesehen war (vgl. Randnummer 43), von allen EU-Herstellern der Stichprobe und von vier unabhängigen Einführern. Keiner der Verwender übermittelte der Kommission Informationen oder nahm im Laufe der Untersuchung Kontakt mit ihr auf.
(11)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die MWB/IB-Untersuchung und für eine vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
a)
ausführende Hersteller in der VR China
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, die gebildet wird von:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
EU-Hersteller
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Tschechische Republik
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungarn
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Deutschland
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettland
c)
Unabhängige Einführer
-
Masterplast, Ungarn
(12)
Da für die ausführenden Hersteller in der VR China, denen möglicherweise keine MWB gewährt werden konnte, ein Normalwert ermittelt werden musste, wurde für die Ermittlung des Normalwerts anhand von Daten aus dem Vergleichsland Kanada ein Kontrollbesuch im Betrieb des folgenden Unternehmens durchgeführt:
d)
Hersteller im Vergleichsland
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Untersuchungszeitraum
(13)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(14)
Die Überprüfung betrifft offenmaschige Gewebe aus Glasfasern, mit einer Zelllänge und -breite von mehr als 1,8 mm und mit einem Quadratmetergewicht von mehr als 35 g, mit Ursprung in der Volksrepublik China („betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 und ex 7019 90 99 eingereiht werden.
(15)
Offenmaschige Gewebe werden aus Glasfasergarnen hergestellt; sie weisen unterschiedlich Zellgrößen und Quadratmetergewicht auf. Sie werden in erster Linie zur Bewehrung in der Baubranche eingesetzt (Außendämmung, Marmor-/Bodenbewehrung, Wandreparatur).
(16)
Nach Einleitung der Untersuchung bat ein ausführender Hersteller von Glasfaserscheiben in der VR China darum, zu klären, ob der genannte Warentyp unter die Warendefinition falle. Der Wirtschaftszweig der Union vertrat die Auffassung, dass derartige Scheiben als nachgelagerte Waren betrachtet werden können und somit nicht notwendigerweise unter die Warendefinition fallen. Da der Kommission zu diesem Zeitpunkt der Untersuchung keine ausreichenden Informationen vorliegen, die eine definitive Schlussfolgerung zu den grundlegenden Eigenschaften von Glasfaserscheiben erlauben, hat sie beschlossen, diese provisorisch und vorbehaltlich der Übermittlung weiterer Informationen und Erwägungen durch die interessierten Parteien als Teil der betroffenen Ware anzusehen.
2. Gleichartige Ware
(17)
Die Untersuchung ergab, dass in der VR China hergestellte und auf dem Inlandsmarkt der VR China und von Kanada (das vorläufig als Vergleichsland herangezogen wurde) verkaufte offenmaschige Gewebe aus Glasfasern sowie von EU-Herstellern in der Union hergestellte und verkaufte offenmaschige Gewebe aus Glasfasern dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und dieselben Verwendungen aufweisen. Daher werden die Waren vorläufig als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Allgemeine Methode
(18)
Die im Folgenden dargelegte allgemeine Methode wurde bei allen mitarbeitenden ausführenden Herstellern in der VR China zur Ermittlung eines möglichen Dumpings angewandt.
2. Marktwirtschaftsbehandlung
(19)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
1.
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten,
2.
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird,
3.
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems;
4.
Insolvenz- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit und
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(20)
Bei dieser Untersuchung beantragten alle ausführenden Hersteller der Stichprobe die MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung; das entsprechende Antragsformular schickten sie fristgerecht zurück.
(21)
Die Kommission holte zu allen genannten ausführenden Herstellern der Stichprobe alle ihr erforderlich erscheinenden Daten ein und überprüfte die Angaben im MWB-Antrag sowie die anderen ihr erforderlich erscheinenden Daten bei einem Kontrollbesuch in den Betrieben der folgenden Unternehmen:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, die gebildet wird von:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Das vierte Unternehmen, das der in die Stichprobe einbezogenen Gruppe verbundener Unternehmen angehört, hat seine Niederlassung auf den Britischen Jungferninseln und ging daher nicht in die Bewertung des MWB-Antrags ein.
(22)
Die Untersuchung ergab zunächst, dass zwei in die Stichprobe einbezogene ausführende Hersteller in der VR China alle Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung für die Gewährung der MWB erfüllten; der dritte ausführende Hersteller der Stichprobe (die Gruppe verbundener Unternehmen) erfüllte das zweite Kriterium, also die internationalen Rechnungslegungsgrundsätze, nicht. Insbesondere stellte sich heraus, dass bestimmte Kosten, Einkommen und Konten die tatsächliche finanzielle Lage der Unternehmen der Gruppe nicht korrekt wiedergaben. Zudem ging der Bericht des Wirtschaftsprüfers nicht darauf ein, dass die Konten unvollständig waren.
(23)
Die Kommission unterrichtete die betroffenen ausführenden Hersteller in der VR China und die Antragsteller offiziell über die MWB-Feststellungen. Sie erhielten ferner Gelegenheit, ihre Standpunkte schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, falls besondere Gründe dafür sprachen.
(24)
Nach der Unterrichtung über die MWB-Feststellungen gingen nur Stellungnahmen des in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellers (der Unternehmensgruppe) ein, dem keine MWB gewährt wurde. Diese Stellungnahmen führten jedoch nicht zu einer Änderung der Feststellungen, da sie die festgestellten Mängel nicht widerlegten, sondern allgemeine Erläuterungen dazu enthielten, dass eine einzige natürliche Person die Kontrolle über die gesamte Gruppe ausübe und dass die Unternehmen der Gruppe sich zurzeit in der Übergangsphase zur vollständigen Integration der Geschäftsbereiche befänden.
(25)
Kurz vor den Kontrollbesuchen im Rahmen der Dumpinguntersuchung wurden gegenüber der Kommission Einwände erhoben bezüglich der zwei ausführenden Hersteller in der VR China, für die ursprünglich die Gewährung der MWB vorgeschlagen wurde; die Einwände waren in einem Fall schriftlich belegt. Diese Einwände wurden im Rahmen der Kontrollbesuche geprüft.
(26)
Nach den vorgelegten Einwänden bezüglich des ersten ausführenden Herstellers soll dieser im Zusammenhang mit dem MWB-Antrag und während des MWB-Kontrollbesuchs eine gefälschte Satzung vorgewiesen haben. Der Kommission wurden Kopien der vorgeblich echten Satzung sowie des entsprechenden Joint-Venture-Vertrags zwischen den Gesellschaftern des Unternehmens vorgelegt. Im Rahmen des Kontrollbesuchs zur Dumpingüberprüfung legte der ausführende Hersteller eine beglaubigte Kopie seiner bei den lokalen Behörden registrierten Satzung vor; dabei handelte es sich um das gleiche undatierte Dokument, das das Unternehmen seinem MWB-Antrag beigelegt und bei der MWB-Überprüfung vor Ort vorgelegt hatte.
(27)
Bei einem Vergleich dieses Dokuments mit dem der Kommission vorgelegten (vgl. Randnummern 25 und 26) wurden Unterschiede bei den Daten, den betroffenen Parteien und bei bestimmten Bestimmungen bezüglich Auflagen bei der Einstellung von Arbeitskräften aufgedeckt. Beim Vergleich des vom Unternehmen mit dem MWB-Antrag übermittelten Joint-Venture-Vertrags mit dem der Kommission vorgelegten ergaben sich weitere Unterschiede und zwar in Bezug auf Verkaufsbeschränkungen.
(28)
Dieser ausführende Hersteller wurde schriftlich darüber in Kenntnis gesetzt, dass diese Informationen zur Anwendung des Artikels 18 der Grundverordnung führen könnten; der Hersteller wurde um einschlägige Anmerkungen gebeten. Der ausführende Hersteller konnte in seinem Antwortschreiben die Unterschiede nicht hinreichend erklären und daher den Zweifel an der Authentizität der ursprünglich vom ausführenden Hersteller mit seinem MWB-Antrag vorgelegten Dokumente und Informationen nicht beseitigen.
(29)
Die Einwände bezüglich des zweiten ausführenden Herstellers bezogen sich auf gefälschte Jahresabschlüsse. Diesem Einwand wurde vor Ort nachgegangen; dabei wurden Unterschiede zu den Überträgen aus den ungeprüften Konten des Jahres 2006 in den ersten geprüften Jahresabschluss des Jahres 2007 aufgedeckt. Zudem hat das Unternehmen für die Jahre 2007 und 2008 keine Gebühren und Ausgaben für die Wirtschaftsprüfung verbucht.
(30)
Auch dieser ausführende Hersteller wurde schriftlich über die vor Ort aufgedeckten Unstimmigkeiten in Kenntnis gesetzt und um Stellungnahme gebeten. Er wurde ferner darüber unterrichtet, dass diese neuen Feststellungen zur Anwendung des Artikels 18 der Grundverordnung führen könnten. In seinem Antwortschreiben legte der ausführende Hersteller keine zusätzlichen Informationen vor, die den Zweifel an der Genauigkeit und Vollständigkeit der Angaben in seinen Jahresabschlüssen beseitigen würden. Vielmehr räumte er ein, dass zwei Abschlüsse mit unterschiedlichen Zahlen für 2006 bestünden und dass die Konten für 2007 und 2008 Fehler enthielten, auf die der Wirtschaftsprüfer nicht eingegangen sei.
(31)
Angesichts der neuen Feststellungen vertrat die Kommission die Auffassung, dass der erste ausführende Hersteller bei der Untersuchung irreführende Angaben machte. Daher wurde beschlossen, Artikel 18 der Grundverordnung anzuwenden und den ursprünglichen Vorschlag, MWB zu gewähren, zurückzuziehen.
(32)
Hinsichtlich des zweiten ausführenden Herstellers beschloss die Kommission, die MWB zu verweigern, da das Unternehmen Kriterium 2 der MWB-Bewertung nicht erfüllte.
3. Individuelle Behandlung
(33)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen. Rein informationshalber folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Joint Ventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen,
-
die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt,
-
die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen, staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, sind in der Minderheit, oder das Unternehmen ist nachweislich von staatlichen Eingriffen hinreichend unabhängig;
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen und
-
der Staat nimmt nicht in einem solchen Maße Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(34)
Die drei ausführenden Hersteller der Stichprobe, die die MWB beantragt hatten, hatten auch eine IB für den Fall beantragt, dass ihnen keine MWB gewährt würde. Aufgrund der Feststellungen wurde auf den ersten ausführenden Hersteller Artikel 18 der Grundverordnung angewandt und eine IB somit verweigert. Der zweite ausführende Hersteller erfüllte den Untersuchungsergebnissen zufolge die Bedingungen von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung; ihm konnte daher eine IB gewährt werden.
(35)
Der dritte ausführende Hersteller (die Unternehmensgruppe) erfüllte den Untersuchungsergebnissen zufolge nicht die MWB-Kriterien; ihm wurde jedoch eine IB gewährt, da das Unternehmen die Bedingungen von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung für die Gewährung einer IB erfüllt.
(36)
Anhand der vorliegenden Informationen wurde vorläufig festgestellt, dass die folgenden beiden ausführenden Hersteller in der VR China, die in die Stichprobe einbezogen wurden, alle Bedingungen des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, die gebildet wird von:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuelle Untersuchung
(37)
Die nicht in die Stichprobe aufgenommene Gruppe verbundener Unternehmen, die einen Antrag auf individuelle Untersuchung gestellt hatte, hatte auch die MWB sowie ersatzweise für den Fall, dass ihr keine MWB gewährt würde, eine IB beantragt; das entsprechende Antragsformular schickte sie fristgerecht zurück.
(38)
Die im MWB-Antrag übermittelten Informationen des Unternehmens, das eine individuelle Untersuchung beantragte, wurden nicht überprüft. Diese Überprüfung wird zu einem späteren Zeitpunkt durchgeführt.
5. Normalwert
a) Wahl des Vergleichslands
(39)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Vergleichsland ermittelt.
(40)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission die USA als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen und die interessierten Parteien um eine diesbezügliche Stellungnahme ersucht.
(41)
Vier mitarbeitende ausführende Hersteller brachten vor, dass die USA kein geeignetes Vergleichsland sei, da die von den Unternehmen in den USA verwendeten Glasfasergarne, der wichtigste Rohstoff bei der Herstellung der betroffenen Ware, aus einem anderen teureren Glastyp hergestellt würde als der von den chinesischen ausführenden Herstellern verwendete Rohstoff. Sie schlugen vor, anstelle der USA die Türkei oder Thailand heranzuziehen, da die Hersteller der betroffenen Ware in diesen beiden Ländern Fasergarne des gleichen Glastyps verwendeten wie die chinesischen ausführenden Hersteller.
(42)
Die Kommission prüfte, ob die Wahl anderer Länder als Vergleichsland vertretbar wäre, und sandte Fragebogen an Hersteller der betroffenen Ware in Kanada, Kroatien, Thailand und der Türkei. Nur einer der Hersteller der betroffenen Ware in den USA und der einzige Hersteller in Kanada beantworteten die Fragebogen.
(43)
Die Kommission untersuchte den kanadischen und den US-Markt, um zu prüfen, ob diese Länder als Vergleichsland geeignet sind. Auf dem kanadischen Markt gibt es zwar nur einen Hersteller der betroffenen Ware, doch wurde festgestellt, dass es sich im Falle Kanadas um einen offenen Markt handelt, auf dem keine Einfuhrzölle erhoben werden; außerdem ist der Wettbewerb auf dem Markt durch die beträchtlichen Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in mehreren Drittländern gewährleistet. Die Untersuchung ergab auch, dass der kanadische Hersteller alle Typen der betroffenen Ware herstellt, während der US-Hersteller nur einen Typ der gleichartigen Ware produziert; somit ist es möglich, die Normalwert für alle Typen der betroffenen Ware zu ermitteln. Damit ergab sich, dass Kanada im Rahmen der vorläufigen Sachaufklärung als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts angesehen werden konnte.
(44)
Die Angaben des mitarbeitenden kanadischen Herstellers wurden vor Ort überprüft; sie erwiesen sich als zuverlässig und für die Ermittlung des Normalwerts geeignet.
(45)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass Kanada ein geeignetes und angemessenes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 der Grundverordnung ist.
b) Ermittlung des Normalwerts
(46)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand überprüfter Angaben des Herstellers im Vergleichsland wie folgt ermittelt:
(47)
Im Vergleich zur Menge der betroffenen Ware, die von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern in die Union ausgeführt wurde, waren den Untersuchungsergebnissen zufolge die Inlandsverkäufe des kanadischen Herstellers der gleichartigen Ware hinsichtlich der Menge repräsentativ.
(48)
Im Untersuchungszeitraum wurden die Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt der Untersuchung zufolge für alle Typen der gleichartigen vom kanadischen Hersteller gefertigten Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr getätigt. Angesichts der Qualitätsunterschiede zwischen der in Kanada hergestellten und verkauften gleichartigen Ware und der betroffenen Ware aus der VR China wurde es jedoch als angemessener erachtet, den Normalwert rechnerisch zu ermitteln, da in diesem Fall im Interesse eines fairen Vergleichs diese Qualitätsunterschiede berücksichtigt werden konnten (vgl. Randnummer 52).
(49)
Nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c der Grundverordnung wurden die Beträge für VVG-Kosten und die Gewinnspanne anhand der Angaben des kanadischen Herstellers ermittelt.
c) Ausfuhrpreise für die ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde
(50)
Da zwei mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, Ausfuhrverkäufe in die Union direkt an unabhängige Abnehmer in der Union tätigten, wurden die Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
d) Vergleich
(51)
Der Normalwert und die Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(52)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Der Normalwert wurde für die Qualitätsunterschiede der Inputs wie Chemikalien, Beschichtung und Rohstoffe (Glastyp der Garne) berichtigt. Weitere Berichtigungen betrafen, soweit erforderlich, indirekte Steuern, Seefracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Neben-, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Bankgebühren und Provisionen; sie wurden in allen Fällen zugestanden, in denen die Anträge für begründet, korrekt und stichhaltig belegt befunden wurden.
6. Dumpingspannen
a) Mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde
(53)
Für die beiden mitarbeitenden ausführenden Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, wurden die Dumpingspannen nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung ermittelt; dazu wurde der für das Vergleichsland ermittelte gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen Durchschnittspreis des jeweiligen Unternehmens für die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union ermittelt, der seinerseits wie oben erläutert ermittelt wurde.
(54)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Alle übrigen ausführenden Hersteller
(55)
Die Dumpingspanne für mitarbeitende ausführende Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, wurde nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung als Durchschnitt der beiden ausführenden Hersteller der Stichprobe ermittelt, denen eine IB gewährt wurde.
(56)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen, nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China sowie für den ausführenden Hersteller der Stichprobe, für den Artikel 18 der Grundverordnung galt, wurde zunächst der Umfang der Mitarbeit ermittelt; dazu wurden die Angaben der mitarbeitenden ausführenden Hersteller zur Menge der Ausfuhren in die Union mit den entsprechenden Eurostat-Statistiken verglichen.
(57)
Aufgrund der hohen Mitarbeit an der Untersuchung (auf die mitarbeitenden Unternehmen entfielen im UZ rund 86 % aller Einfuhren aus der VR China) wurde die landesweite Dumpingspanne anhand der höheren für die beiden ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde, berechneten Spanne ermittelt.
(58)
Die auf dieser Grundlage ermittelte, anhand der Stichprobe gewichtete vorläufige Dumpingspanne und die landesweite Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Anhand der Stichprobe gewichtete Durchschnittsspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller (vgl. Anhang I)
57,7 %
Residualspanne für nicht mitarbeitende ausführende Hersteller und für Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Herstellung in der Union
(59)
Im UZ wurde die gleichartige Ware von 19 Herstellern in der Union gefertigt. Auf diese Hersteller entfällt die EU-Gesamtproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Informationen wurden bei allen 19 Herstellern, die den Antrag unterstützten, erhoben oder von ihnen zur Verfügung gestellt; daher werden diese Hersteller im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(60)
Zwölf EU-Hersteller legten die erbetenen Angaben vor (vgl. Randnummer 7) und stimmten ihrer Einbeziehung in eine Stichprobe zu. Die Stichprobe wurde aus vier Herstellern gebildet, auf die etwa 70 % der geschätzten EU-Gesamtproduktion entfielen.
2. Unionsverbrauch
(61)
Für die Ermittlung des Unionsverbrauchs wurden Angaben des Antrags sowie geprüfte Zahlen von an der Untersuchung mitarbeitenden Herstellern und Einführern herangezogen. Der Unionsverbrauch wurde somit auf der Grundlage der Verkaufsmenge in der Union der gleichartigen vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten Ware sowie der Menge der aus der VR China und Drittländern eingeführten betroffenen Ware ermittelt.
(62)
Danach nahm der Unionsverbrauch folgende Entwicklung:
2006
2007
2008
2009
UZ
EU-Verbrauch in m2
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index (2006 = 100)
100
120
126
109
112
Quelle: Antrag sowie Daten von mitarbeitenden Unternehmen und von Eurostat.
(63)
Der Verbrauch der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware in der Union wuchs im Bezugszeitraum um 12 %. Von 2006 bis 2008 stieg er um 26 %, fiel dann jedoch zwischen 2008 und 2009 um 17 %. Im UZ stieg der Verbrauch erneut leicht an. Der vorübergehende Rückgang 2009 lässt sich mit dem Abschwung in der Baubranche erklären.
3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
a) Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land
(64)
Die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China erhöhte sich im Bezugszeitraum um 48 %. Im leichten Rückgang 2009 spiegelten sich die Verbrauchsentwicklung und der Abschwung in der Baubranche wider. Dennoch ist langfristig eine steigende Tendenz dieser Einfuhren unverkennbar; die Einfuhrmengen stiegen wesentlich schneller als der Unionsverbrauch.
2006
2007
2008
2009
UZ
Chinesische Einfuhren in m2
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index (2006 = 100)
100
141
154
143
148
Quelle: Eurostat und Antrag.
(65)
Der mengenmäßige Anstieg der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China ging einher mit einen Rückgang der durchschnittlichen Einfuhrpreise, die von 2006 bis zum Ende des UZ um 12 % nachgaben.
2006
2007
2008
2009
UZ
Preise der chinesischen Einfuhren (in EUR)
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index (2006 = 100)
100
99
101
89
88
Quelle: Eurostat und Antrag.
(66)
Der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land erhöhte sich im Bezugszeitraum um 32 %, was einem Zuwachs von fast 13 Prozentpunkten gleichkommt. Im UZ lag der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land bei 51 %.
2006
2007
2008
2009
UZ
Marktanteil der chinesischen Einfuhren
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index (2006 = 100)
100
117
123
131
132
Quelle: Berechnung.
b) Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf die Preise
(67)
Zur Analyse der Preisunterbietung wurden die durchschnittlichen Einfuhrpreise des mitarbeitenden chinesischen ausführenden Herstellers mit den Durchschnittspreisen der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller im UZ verglichen. Die Preise der EU-Hersteller der Stichprobe wurden auf die Stufe netto ab Werk gebracht und mit den cif-Einfuhrpreisen verglichen. Die Einfuhrpreise wurden für die Einfuhrzölle und die nach der Einfuhr angefallenen Kosten berichtigt. Ferner wurde wegen der Qualitätsunterschiede zwischen der betroffenen aus der VR China eingeführten Ware und der gleichartigen Ware des Wirtschaftszweigs der Union an den chinesischen Einfuhrpreisen eine zusätzliche Berichtigung für die Qualität vorgenommen. Die Berichtigung betrifft Unterschiede in den Parametern wie Lauf- und Querrichtung, Zugfestigkeit und Dehnung, die nicht vollständig als Parameter in der Warenkontrollnummer abgedeckt waren.
(68)
Unter Berücksichtigung der Qualitätsberichtigung ergab die Untersuchung im UZ eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz der Preise des Wirtschaftszweigs der Union, zwischen 29,5 und 30,2 %.
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
a) Vorbemerkungen
(69)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
(70)
Wie bereits unter Randnummer 7 erwähnt, bildete die Kommission eine Stichprobe aus den vier an den Verkäufen und der Produktion gemessenen größten EU-Herstellern.
(71)
Die Indikatoren zu makroökonomischen Daten, wie Produktion, Kapazität, Verkaufsmenge, Marktanteil, beziehen sich auf den ganzen Wirtschaftszweig der Union (Quellenangabe in den folgenden Tabellen: Makrodaten). Die übrigen Indikatoren beruhen auf geprüften Daten der Hersteller der Stichprobe. Diese Indikatoren werden als Mikrodaten bezeichnet.
(72)
Die Untersuchung ergab, dass ein Teil der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union über verbundene Unternehmen abgewickelt wurde. Die Unternehmen vertraten die Auffassung, diese Geschäfte sollten als Verkäufe an unabhängige Abnehmer behandelt werden, da keine direkte Verbindung zwischen den Unternehmen bestehe und die Verkäufe zu Marktbedingungen erfolgt seien. Es wird jedoch vorläufig beschlossen, diese Geschäfte bei der Berechnung der Schadensspanne und bei den Schadensindikatoren unberücksichtig zu lassen, da die Kommission diese spezifischen Verkäufe weiter untersuchen wird. Die Ausnahme betrifft die Verkäufe zwischen zwei verbundenen Unternehmen der Stichprobe, für die der Weiterverkaufsmechanismus erläutert und geprüft werden konnte.
b) Schadensindikatoren
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2006
2007
2008
2009
UZ
Produktion in m2
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index (2006 = 100)
100
112
120
98
96
Kapazität in m2
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index (2006 = 100)
100
103
117
106
111
Kapazitätsauslastung
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Quelle: Makrodaten.
(73)
Im Bezugszeitraum ging die Produktionsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 4 % zurück. Im Wesentlichen folgte die Produktion der Verbrauchsentwicklung, d. h. ein Anstieg in den Jahren 2006 bis 2008, anschließend 2009 ein starker Rückgang und dann im UZ ein weiterer leichter Rückgang. Damit erholte sich die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union im Gegensatz zum Verbrauch im UZ nicht, sondern nahm weiter ab.
(74)
Der Kapazitätsauslastungsgrad des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 10 Prozentpunkte, nämlich von 77 % im Jahr 2006 auf 67 % im UZ. Dies ist jedoch zum Teil der Tatsache geschuldet, dass die Kapazität der EU-Hersteller aufgrund von Investitionen leicht anstieg.
Lagerbestände
2006
2007
2008
2009
UZ
Schlussbestände in m2
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index (2006 = 100)
100
263
330
322
285
Quelle: Makrodaten.
(75)
Die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union haben sich im Bezugszeitraum quasi verdreifacht. Diese Entwicklung fiel zeitlich mit den rückläufigen Verkaufs- und Produktionsmengen zusammen. Als Anteil der Produktionsmenge ausgedrückt wuchsen die Lagerbestände von unter 4 % im Jahr 2006 auf über 11 % im UZ an.
Verkaufsmenge und Marktanteil
2006
2007
2008
2009
UZ
Verkaufsmenge in m2
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index (2006 = 100)
100
108
110
88
89
Marktanteil des EU-Wirtschaftszweigs
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index (2006 = 100)
100
89
87
81
80
Quelle: Makrodaten.
(76)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 11 %; daraus ergab sich ein Marktanteilsverlust am EU-Gesamtverbrauch von 12 Prozentpunkten (Rückgang von 58 auf 46 %).
(77)
Verkaufspreise
2006
2007
2008
2009
UZ
Verkaufspreise (in EUR)
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index (2006 = 100)
100
106
105
99
97
Quelle: Mikrodaten
(78)
Die Durchschnittspreise. der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer in der EU gingen im Bezugszeitraum um 3 % zurück. Der Wirtschaftszweig der Union senkte seine Verkaufspreise nicht wesentlich, um mit den gedumpten Einfuhren konkurrieren zu können. Dies führte jedoch im Bezugszeitraum zu beträchtlichen Marktanteilsverlusten.
Rentabilität
2006
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittlicher Gewinn vor Steuer
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index (2006 = 100)
100
309
234
166
212
Quelle: Mikrodaten
Investitionen, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
2006
2007
2008
2009
UZ
Investitionen (in EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Nettokapitalrendite
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Cashflow (in EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Quelle: Mikrodaten.
(79)
Wie bereits unter Randnummer 68 dargelegt, übten die chinesischen Einfuhren im Bezugszeitraum einen erheblichen Preisdruck auf den EU-Markt aus. Dennoch konnte der Wirtschaftszweig der Union mit einer Rentabilitätssteigerung von 6 auf 18 % zwischen 2006 und 2007 seine gute finanzielle Lage aufrechterhalten. Danach verschlechterte sich die Rentabilität und belief sich im UZ auf 12 %. Andere Finanzindikatoren wie Kapitalrendite und Cashflow blieben ebenfalls im positiven Bereich. Der Wirtschaftszweig der Union beteiligte sich also nicht an einem aggressiven Preiswettbewerb mit den chinesischen Einfuhren. Vielmehr entschieden sich die Unternehmen für einen Umstrukturierungsprozess mit Investitionen in neue Produktionstechniken, um hochwertigere Waren herzustellen und die Produktionskosten langfristig zu senken. Damit einher gingen jedoch geringere Verkaufsmengen und ein Marktanteilsverlust zugunsten ihrer chinesischen Konkurrenten. Zu beachten ist, dass in der vorstehenden Gewinnberechnung die von einigen Herstellern der Stichprobe vorgelegten außerordentlichen Aufwendungen für die Umstrukturierung nicht berücksichtigt sind. Würden diese Aufwendungen einbezogen, so würde dies zu einer erheblich geringeren Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union führen. Dies wiederum würde ungünstigere Werte für die anderen vorstehenden Finanzindikatoren nach sich ziehen.
(80)
Im Bezugszeitraum konnte der Wirtschaftszweig der Union weiterhin hohe Investitionen tätigen; mit ihrer Hilfe sollten die Herstellkosten gesenkt und effizientere Produktionsverfahren entwickelt werden. Im Vergleich zu 2006 haben sich die Investitionen im UZ mehr als verdreifacht.
(81)
Die Fähigkeit zur Kapitalbeschaffung schien für den Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum kein Thema zu sein.
(82)
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2006
2007
2008
2009
UZ
Beschäftigung
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index (2006 = 100)
100
96
100
84
79
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivität je Beschäftigten (in m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Quelle: Mikrodaten außer bei der Beschäftigung (Makrodaten).
(83)
Die Zahl der Beschäftigten des Wirtschaftszweigs der Union, die an der Herstellung der gleichartigen Ware beteiligt waren, fiel im Bezugszeitraum um beträchtliche 21 %. Zudem haben sich die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten des Wirtschaftszweigs der Union trotz des hohen Vergütungsniveaus seit 2008 verringert. Dadurch stieg die als Output je Beschäftigten ausgedrückte Produktivität im Bezugszeitraum.
c) Höhe des Dumpings
(84)
Angesichts der Menge und der Preise der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den EU-Markt im UZ nicht als unerheblich angesehen werden.
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(85)
Die vorstehende Schadensanalyse lässt klar erkennen, dass der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum erhebliche Verluste bei den Verkaufs- und Produktionsmengen, der Kapazitätsauslastung und am Marktanteil hinnehmen musste; auch die Beschäftigtenzahl schrumpfte infolge der Umstrukturierungsbemühungen der Branche erheblich, nämlich um 21 %. Daher konnte der Wirtschaftszweig der Union keinen Nutzen aus dem Wachstum des Marktes ziehen, der vielmehr vollständig den chinesische Einfuhren zugute kam. Der Anstieg der Einfuhrmenge um 48 % im Bezugszeitraum lag in der Tat wesentlich höher als der 12-prozentige Zuwachs des Unionsverbrauchs.
(86)
Daher vertritt die Kommission die Auffassung, dass eine anhaltende erhebliche Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten chinesischen Einfuhren die Verkaufsmenge und damit unweigerlich die finanzielle und die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auch weiterhin beeinträchtigen wird. Mittelfristig müssen die europäischen Unternehmen mit einer Verschlechterung ihrer Rentabilität und anderer Finanzindikatoren rechnen.
(87)
In Anbetracht des Vorstehenden wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine Schädigung im Sinne von Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitten hatte.
E. SCHADENSURSACHE
1. Vorbemerkungen
(88)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden auch andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren geprüft, die gleichzeitig zu einer Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union geführt haben könnten, um auszuschließen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(89)
Im Bezugszeitraum erhöhten sich die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China um fast 50 % und eroberten einen beachtlichen Anteil des Unionsmarkts. Gleichzeitig kam es zu einer direkten und vergleichbaren Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union, des anderen nennenswerten Akteurs auf dem Unionsmarkt, da Einfuhren aus anderen Quellen unerheblich waren.
(90)
Mit dem stetigen Anstieg der gedumpten Einfuhrmengen ging eine erhebliche Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union einher. Im Bezugszeitraum lag der durchschnittliche Preis der Einfuhren aus der VR China laut Einfuhrstatistiken von Eurostat etwa 50 % unter dem mittleren Preis des Wirtschaftszweigs der Union. Die für die chinesischen ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde, ermittelten Preisunterbietungsspannen lagen im UZ auch nach der Berichtigung für Qualitätsunterschiede noch bei etwa 35 %. Somit kann zu Recht angenommen werden, dass die gedumpten Einfuhren 2009 und im UZ nicht nur einen gewissen Preisdruck ausübten, sondern auch und vor allem zu dem erheblichen Marktanteilsverlust des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum führten.
(91)
Angesichts des zeitlichen Zusammenhangs zwischen dem massiven Anstieg gedumpter, die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbietender Einfuhren einerseits und den Einbußen des Wirtschaftszweigs der Union bei Verkaufs- und Produktionsmengen sowie dem schrumpfenden Marktanteil andererseits wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union bedeutend schädigten.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
a) Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
2006
2007
2008
2009
UZ
Ausfuhren in m2
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index (2006 = 100)
100
82
90
74
75
Quelle: Makrodaten.
(92)
Die Ausfuhrmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 25 %, sie machte im Durchschnitt aber nur etwa 8 % aller Verkäufe aus. Daher wirkten sich die niedrigeren Ausfuhren nur sehr begrenzt auf die Gesamtergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union aus.
b) Einfuhren aus Drittländern
(93)
Die Einfuhren aus Drittländern waren im Bezugszeitraum unerheblich und konnten nicht zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben.
c) Folgen der Krise in der Baubranche
(94)
Die Folgen der Krise in der Baubranche lassen sich deutlich an den Verbrauchsdaten ab 2009 ablesen. Die Krise hätte den Wirtschaftszweigs der Union und die chinesischen Einführer jedoch in gleichem Maße beeinträchtigt müssen. Die Schadensuntersuchung ergab indes, dass der Marktanteil der chinesischen Einfuhren zum Schaden des Wirtschaftszweigs der Union auch in der Krise weiter ausgebaut wurde.
(95)
Zudem wirkte sich die Krise nur verhältnismäßig kurzfristig negativ auf den Unionsmarkt aus, da bereits im UZ Zeichen der Erholung sichtbar waren.
(96)
Damit konnten die Folgen der Krise den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(97)
Aus den dargelegten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union bedeutend geschädigt haben.
(98)
Neben den gedumpten Einfuhren wurde eine Reihe weiterer Faktoren geprüft, doch konnte keiner von ihnen die erheblichen Einbußen bei Marktanteil, Produktion und Verkaufsmenge im Bezugszeitraum und insbesondere im UZ erklären. Diese Verluste des Wirtschaftszweigs der Union traten zeitgleich mit der Zunahme der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China auf.
(99)
Angesichts der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren unterschieden und abgegrenzt wurden, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus der VR China den Wirtschaftszweig der Union im Sinne von Artikel 3 Absatz 6 der Grundverordnung bedeutend geschädigt haben.
F. UNIONSINTERESSE
1. Allgemeine Bemerkungen
(100)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob in diesem Fall, trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum Vorliegen von schädigendem Dumping, zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Deshalb wurde nach Artikel 21 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise für alle vom Verfahren betroffenen Parteien untersucht, welche Auswirkungen die Einführung möglicher Maßnahmen oder der Verzicht auf Maßnahmen hätte.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(101)
Aus der Schadensanalyse ging eindeutig hervor, dass der Wirtschaftszweig der Union durch die gedumpten Einfuhren geschädigt wurde. Der Anstieg gedumpter Einfuhren in den letzten Jahren führte zu einem Rückgang der Verkäufe auf dem Unionsmarkt und einem erheblichen Verlust von Marktanteilen für den Wirtschaftszweig der Union.
(102)
Die Untersuchung ergab, dass jegliche Erhöhung des Marktanteils der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land direkt zu Lasten des Wirtschaftszweigs der Union ging. Zu betonen ist, dass die betroffene Ware mit einem Anteil von bis zu 40 % am Umsatz eine umsatzstarke Ware der EU-Hersteller der Stichprobe ist. Würde keine Maßnahmen eingeführt, dürfte sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union angesichts des lange wirkenden Preisdrucks der gedumpten Einfuhren aus der VR China in die Union weiter verschlechtern. Ferner würden in diesem Fall die Anstrengungen des Wirtschaftszweigs der Union in Bezug auf die Umstrukturierung und die Verbesserung der Qualität ihrer Ware untergraben. Durch die Einführung von Maßnahmen wird der Einfuhrpreis auf ein nicht schädigendes Niveau angehoben, so dass für den Wirtschaftszweig der Union wieder faire Handelsbedingungen herrschen.
(103)
Es wird daher der vorläufige Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen eindeutig im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
3. Interesse der Einführer
(104)
Die wahrscheinlichen Auswirkungen der Maßnahmen auf die Einführer wurden nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft. In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass an der Untersuchung vier unabhängige Einführer mitarbeiteten, deren Einfuhren der betroffenen Ware insgesamt 15 % der Einfuhren aus der VR China im UZ ausmachten.
(105)
Anhand der vor Ort geprüften Daten für den größten der mitarbeitenden Einführer dürften die Folgen der Maßnahmen für dieses Unternehmen unerheblich sein, da sein Umsatz mit der betroffenen Ware nur gering ist.
(106)
Das Unternehmen wies jedoch darauf hin, dass die gesamte Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union niedriger ist als die derzeitige Nachfrage, die seinen Angaben zufolge ansteigen dürfte. Außerdem gebe es nur wenige Bezugsquellen in Drittländern. Seiner Meinung nach käme es bei zu hohen Zollsätzen zu einer Unterbrechung der Versorgung. Hierzu ist zu bemerken, dass angesichts der erheblichen Preisunterbietung die vorgeschlagene Höhe der Maßnahmen, bei der zudem die Qualitätsunterschiede zwischen der betroffenen aus der VR China eingeführten Ware und der gleichartigen vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten Ware berücksichtigt werden, die Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China in die Union nicht versiegen dürften.
4. Interesse der Verwender und Verbraucher
(107)
An 13 bekannte Verwender wurden Fragebogen versandt. Keiner der Verwender legte jedoch eine Antwort vor oder erklärte sich zur Mitarbeit am Verfahren bereit. Nach Bekanntmachung der Einleitung des Verfahrens gingen auch keine Stellungnahmen von Verbraucherorganisationen ein.
(108)
Da somit keine Informationen über den Anteil der betroffenen Ware an den Produktionskosten der nachgelagerten Waren oder den Anteil der Verkäufe nachgelagerter Waren im Verhältnis zum Gesamtumsatz der Verwender vorlagen, ist es in diesem Stadium der Untersuchung unmöglich, die Folgen der Maßnahmen auf diese Unternehmen zu bewerten. Die mangelnde Kooperation kann jedoch als Hinweis auf eher geringe Folgen für die Verwender interpretiert werden.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(109)
Aus dem dargestellten Sachverhalt wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass auf der Grundlage der Informationen zum Unionsinteresse insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China sprechen.
G. VORSCHLAG FÜR VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(110)
In Anbetracht der vorstehenden Schlussfolgerungen zu Dumping, daraus resultierender Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(111)
Die vorläufigen Antidumpingzölle sollten in einer Höhe festgesetzt werden, die ausreicht, um die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu beseitigen, ohne die ermittelten Dumpingspannen zu überschreiten.
(112)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Kosten zu decken und den angemessenen Gewinn vor Steuern zu erwirtschaften, der unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, erzielt werden könnte. Hierfür wurde eine Gewinnspanne vor Steuern von 12 % des Umsatzes zugrunde gelegt. Dies entsprach dem durchschnittlichen Gewinn des Wirtschaftszweigs der Union in den Jahren 2006 und 2007. Angesichts der Tatsache, dass die Rentabilität der betroffenen Ware durch die gedumpten Einfuhren beeinträchtigt wurde, ist die Gewinnspanne eindeutig zurückhaltend und nicht zu hoch angesetzt. Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt. Da die Zielgewinnspanne der tatsächlichen Gewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union im UZ entspricht, wurden gewogene durchschnittliche Preise ab Werk als Bezugsgröße verwendet.
(113)
Die erforderliche Preiserhöhung für jeden mitarbeitenden chinesischen ausführenden Hersteller, dem eine IB gewährt wurde, wurde nun auf der Grundlage eines Vergleichs des bei der Untersuchung der Preisunterbietung bestimmten gewogenen Durchschnittseinfuhrpreises des jeweiligen Unternehmens mit dem nicht schädigenden Durchschnittspreis der vom Wirtschaftszweig der Union auf dem EU-Markt verkauften Waren ermittelt. Die Differenz aus diesem Vergleich wurde dann als Prozentsatz des cif-Durchschnittswerts der Einfuhren ausgedrückt.
(114)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Schadensspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Schadensspanne
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Entsprechend der für die Ermittlung der Dumpingspanne verwendeten Methode wurde die Schadensspanne für mitarbeitende ausführende Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, ermittelt als gewogener Durchschnitt der beiden ausführenden Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde.
(116)
Nach der Methode für die Ermittlung der Dumpingspanne wurde die landesweite Schadensspanne für alle übrigen, nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China sowie für den ausführenden Hersteller der Stichprobe, für den Artikel 18 galt, anhand der höheren für die beiden ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde, berechneten Spanne ermittelt.
(117)
Die auf dieser Grundlage ermittelte, anhand der Stichprobe gewichtete vorläufige durchschnittliche Schadensspanne und die landesweite Schadensspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Anhand der Stichprobe gewichtete Durchschnittsspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführende Hersteller
68,2 %
Residualspanne für nicht mitarbeitende ausführende Hersteller und für Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Vorläufige Maßnahmen
(118)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung und unter Berücksichtigung der so genannten Regel des niedrigeren Zolls vorläufige Antidumpingzölle gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China eingeführt werden, und zwar in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist.
(119)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(120)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang mit z. B. der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(121)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller, sondern auch für jene Hersteller gelten, die im Untersuchungszeitraum keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(122)
Die folgenden Dumping- und Schadensspannen sowie vorläufigen Dumpingzölle wurden festgesetzt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadensspanne
Vorläufiger Zoll
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Anhand der Stichprobe gewichtete Durchschnittsspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Residualspanne für nicht mitarbeitende ausführende Hersteller und für Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. UNTERRICHTUNG
(123)
Die oben ausgeführten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mit dem Hinweis mitgeteilt, dass sie schriftlich dazu Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen können. Ihre Stellungnahmen werden geprüft und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von offenmaschigen Geweben aus Glasfasern, mit einer Zelllänge und -breite von mehr als 1,8 mm und mit einem Quadratmetergewicht von mehr als 35 g, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 und ex 7019 90 99 (TARIC-Codes 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 und 7019909950) eingereiht werden.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz (%)
TARIC-Zusatzcode
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Im Anhang I aufgeführte Unternehmen
57,7
B008
Alle übrigen Unternehmen
62,9
B999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang II entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 16. Februar 2011