NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
VERORDNUNG (EU) Nr. 821/2011 DER KOMMISSION
vom 16. August 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union („Union“ oder „EU“),
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 4. Dezember 2010 kündigte die Kommission im Wege einer Bekanntmachung (2) im Amtsblatt der Europäischen Union die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“ oder „betroffenes Land“) in die Union an („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines Antrags eingeleitet, der am 22. Oktober 2010 von dem Hersteller Ineos Oxide Ltd („Antragsteller“) eingereicht wurde, auf den mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der gesamten Vinylacetat-Produktion des Wirtschaftszweigs der Union entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Hersteller in der Union, ausführende Hersteller im betroffenen Land, die bekanntermaßen betroffenen Einführer, Händler, Verwender, Lieferanten und Verbände sowie die Vertreter der USA offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Die Kommission sandte den vier ihr bekannten ausführenden Herstellern im betroffenen Land Fragebogen zu. Drei dieser ausführenden Hersteller beantworteten den Fragebogen. Der vierte ausführende Hersteller verweigerte die Mitarbeit an der Untersuchung und wurde folglich nach Artikel 18 der Grundverordnung darüber in Kenntnis gesetzt, dass er als nicht mitarbeitendes Unternehmen behandelt würde.
(6)
Die Kommission sandte auch dem Antragsteller und dem anderen im Antrag genannten EU-Hersteller Fragebogen zu.
(7)
Angesichts der großen Zahl unabhängiger Einführer, die von dieser Untersuchung betroffen sein könnten, war in der Einleitungsbekanntmachung nach Artikel 17 der Grundverordnung ein Stichprobenverfahren vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle unabhängigen Einführer aufgefordert, sich bei der Kommission zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen vorzulegen. Da sich jedoch nur zwei Einführer innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, wurde entschieden, dass die Bildung einer Stichprobe nicht erforderlich war. Zwei Einführer in der Union beantworteten den Fragebogen ordnungsgemäß; im Betrieb von einem dieser Einführer wurde ein Kontrollbesuch durchgeführt.
(8)
Allerdings hat sich eine Reihe von Verwendern als interessierte Partei gemeldet. An diese Parteien wurde ein Sonderfragebogen für Verwender versandt. Zwölf Unternehmen beantworteten den Fragebogen und bei zweien dieser Verwender wurden Kontrollbesuche durchgeführt.
(9)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
(a)
Unionshersteller
Ineos Oxide Ltd, Vereinigtes Königreich
Wacker Chemie AG, Deutschland
(b)
Ausführende Hersteller im betroffenen Land
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Unabhängige Unternehmen im betroffenen Land
Terminal, USA [Name der Partei und genauer Standort vertraulich]
(d)
Verbundene und unabhängige Unternehmen in der Union
Celanese Chemicals Europe GmbH, Deutschland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Niederlande
Terminal, EU [Name der Partei und genauer Standort vertraulich]
(e)
Verbundene Unternehmen außerhalb der EU und der USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
(f)
Einführer
Gantrade Ltd, Vereinigtes Königreich
(g)
Verwender
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Vereinigtes Königreich
3. Untersuchungszeitraum
(10)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2009 bis zum 30. September 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(11)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Vinylacetat mit Ursprung in den USA, das derzeit unter dem KN-Code 2915 32 00 eingereiht wird.
(12)
Vinylacetat („betroffene Ware“) ist eine Gebrauchschemikalie, die aus Essigsäure gewonnen wird.
(13)
Vinylacetat kann vielfältig eingesetzt werden. Der Großteil des hergestellten Vinylacetats wird zur Produktion von Polyvinylacetat und von Polyvinylalkohol verwendet. Diese nachgelagerten Erzeugnisse sind wichtige Polymere für verschiedene Industriezweige. Vinylacetat-Polymere werden häufig in der Herstellung von Anstrichmitteln, Klebstoffen, Beschichtungen und Textilausrüstungsmitteln verwendet.
(14)
Die Untersuchung ergab, dass es nur einen Typ der betroffenen Ware gibt.
2. Gleichartige Ware
(15)
Die Untersuchung ergab, dass das vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und in der Union verkaufte Vinylacetat und das im betroffenen Land hergestellte und in die Union ausgeführte Vinylacetat dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und dieselben Verwendungen aufweisen. Daher werden diese Waren vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Normalwert
(16)
Zur Bestimmung des Normalwerts wurde zunächst nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware der einzelnen ausführenden Hersteller im betroffenen Land an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h. ob diese Verkäufe insgesamt wenigstens 5 % ihrer gesamten Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union ausmachten.
(17)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe jedes ausführenden Herstellers als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Dazu wurde der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer im UZ ermittelt.
(18)
Die Inlandsverkäufe wurden in den Fällen als gewinnbringend angesehen, in denen der Preis je Einheit den Produktionskosten entsprach oder darüber lag. Zu diesem Zweck wurden die Produktionskosten auf dem Inlandsmarkt im UZ ermittelt.
(19)
In den Fällen, in denen über 80 % der Ware auf dem Inlandsmarkt über den Kosten verkauft wurden und in denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den gewogenen durchschnittlichen Produktionskosten entsprach, wurde der Normalwert als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren. Wenn die gewinnbringenden Verkäufe jedoch höchstens 80 % der Gesamtverkäufe ausmachten oder wenn der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis unter den gewogenen durchschnittlichen Produktionskosten lag, wurde der Normalwert ausschließlich anhand des gewogenen Durchschnittspreises der gewinnbringenden Inlandsverkäufe ermittelt.
2. Ausfuhrpreis
(20)
Die Untersuchung ergab, dass die Ausfuhren von Vinylacetat aus dem betroffenen Land in die Union entweder über in der Union angesiedelte verbundene Handelsunternehmen oder - im Falle eines ausführenden Herstellers - über ein außerhalb der Union angesiedeltes verbundenes Handelsunternehmen abgewickelt wurden.
(21)
In beiden Fällen wurden die Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand der für den Weiterverkauf an den ersten unabhängigen Abnehmer berechneten Preise in der Union ermittelt, wobei ordnungsgemäß für alle zwischen der Einfuhr und dem Wiederverkauf entstandenen Gewinne und Kosten Berichtigungen vorgenommen wurden.
3. Vergleich
(22)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis der einzelnen ausführenden Hersteller wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(23)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. So wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Lagergebühren, Bereitstellungs-, Transport-, Versicherungs- und Kreditkosten, Rabatten, Provisionen und Einfuhrzöllen vorgenommen.
4. Dumpingspanne
(24)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne für die mitarbeitenden ausführenden Hersteller in den USA anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(25)
Um die Dumpingspanne für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller ermitteln zu können, wurde zunächst bestimmt, welchen Anteil sie ausmachten. Dazu wurden die von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern gemeldeten Ausfuhren in die Union mit den entsprechenden Einfuhrstatistiken von Eurostat verglichen.
(26)
Da die Mitarbeit in den USA hoch war (über 90 %), wurde es vorläufig für angemessen erachtet, die residuale Dumpingspanne für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in den USA in Höhe des höchsten für einen mitarbeitenden Ausführer festgesetzten Zollsatzes festzusetzen. Dieser Zollsatz kann im endgültigen Stadium der Untersuchung überprüft werden.
(27)
Nach dieser Vorgehensweise wurden folgende vorläufige Dumpingspannen festgesetzt, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Alle übrigen Unternehmen
13,8 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Produktion der Union und Wirtschaftszweig der Union
(28)
Der Antrag wurde von Ineos Oxide Ltd eingereicht, einem EU-Hersteller von Vinylacetat, auf den ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion entfällt. Ein zweiter EU-Hersteller, die Wacker GmbH, unterstützte die Einleitung des Verfahrens. Somit wurde der Antrag von EU-Herstellern unterstützt, auf die mehr als 25 % der Gesamtproduktion des Wirtschaftszweigs der Union an Vinylacetat entfällt. Das Verfahren wurde daher im Einklang mit Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung eingeleitet.
(29)
Bei einem dritten Hersteller mit Sitz in der Union (Celanese Europe GmbH) stellte sich heraus, dass er mit einem ausführenden Hersteller im betroffenen Land verbunden ist. Anhand der bei der Untersuchung erlangten Angaben wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass dieser Hersteller vollständig von der Celanese Corporation mit Sitz in den USA kontrolliert wurde, die eine entscheidende Rolle bei zentralen Arbeitsbereichen in Europa (beispielsweise Geschäftsplanung, Produktionskontrolle, Ein- und Verkaufstätigkeiten) spielte.
(30)
Daher wurde davon ausgegangen, dass sich das Unternehmen aufgrund der Verbindungen der Celanese Europe GmbH innerhalb der Gruppe anders verhalten würde als andere, unabhängige Hersteller im Sinne des Artikels 4 Absatz 2 der Grundverordnung. Auch könnte dieses Unternehmen aufgrund dieser Verbindungen vor den negativen Folgen eines schädigenden Dumpings geschützt sein. Die Einbeziehung solch eines Unternehmens in die Schadensfeststellung würde zudem die aggregierten Daten bezüglich des Wirtschaftszweigs der Union verzerren.
(31)
Daher wurde vorläufig beschlossen, dass die Celanese Europe GmbH aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Union ausgenommen werden sollte.
(32)
Damit stellen die beiden Hersteller Ineos Oxide Ltd und Wacker GmbH, auf die 100 % der EU-Produktion entfallen, den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung dar. Sie werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
2. Ermittlung des einschlägigen EU-Marktes
(33)
Um zu ermitteln, ob der unter den Randnummern 28 ff. definierte Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung erlitt, wurde untersucht, inwieweit die vom Wirtschaftszweig der Union vorgenommene Eigenbedarfsproduktion der betroffenen Ware in der Analyse berücksichtigt werden musste.
(34)
Die betroffene Ware wird vom Wirtschaftszweig der Union sowohl auf dem freien Markt als auch dem Eigenbedarfsmarkt (innerhalb der Unternehmensgruppe) verkauft. Auf dem Eigenbedarfsmarkt kommt die betroffene Ware als Rohstoff bei der Herstellung verschiedener Erzeugnisse wie Anstrichmitteln, Klebstoffen oder Beschichtungen zum Einsatz.
(35)
In diesem Zusammenhang werden die Verkäufe der betroffenen Waren zur Verwendung als Rohstoff bei der Herstellung anderer Waren für Unternehmen derselben Gruppe als „Eigenbedarf“ angesehen, sofern dabei wenigstens eine der beiden folgenden Bedingungen erfüllt ist: i) die Verkäufe erfolgen nicht zu Marktpreisen oder ii) der Abnehmer hat innerhalb derselben Unternehmensgruppe keine freie Lieferantenwahl. Die Untersuchung ergab vorläufig, dass Verkäufe an verbundene Betriebe, welche die betroffene Ware als Rohstoff für die Herstellung einer anderen Ware kaufen, als Eigenbedarfsverkäufe anzusehen sind; die verbundenen Betriebe hatten aufgrund der Handelspolitik der Unternehmen keine freie Lieferantenwahl.
(36)
Diese Differenzierung ist für die Schadensanalyse relevant. Der Untersuchung zufolge stand für den Eigenbedarf bestimmtes Vinylacetat nicht in direktem Wettbewerb mit den Einfuhren aus dem betroffenen Land. Dagegen konkurrierte die für Verkäufe auf dem freien Markt hergestellte Ware unmittelbar mit diesen Einfuhren, da diese Verkäufe unter normalen Marktbedingungen erfolgten, was eine freie Lieferantenwahl voraussetzt. Somit war in der Analyse bestimmter Schadensindikatoren eine Differenzierung zwischen dem Eigenbedarfsmarkt und dem freien Markt gerechtfertigt.
(37)
Diesbezüglich wurde festgestellt, dass es bei der Untersuchung folgender Wirtschaftsindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union angemessen war, sich auf die Gesamttätigkeit zu beziehen, d. h. die Eigenbedarfsproduktion des Wirtschaftszweigs der Union einzubeziehen: Produktion, Kapazität, Kapazitätsauslastung, Investitionen, Lagerbestände, Beschäftigung, Produktivität, Löhne sowie Höhe der Dumpingspanne. Der Grund dafür ist, dass diese Indikatoren beeinflusst werden, unabhängig davon, ob die Ware innerhalb eines Unternehmens bzw. einer Unternehmensgruppe zur Weiterverarbeitung verlagert wird oder ob sie auf dem freien Markt verkauft wird.
(38)
Dagegen wurde für die Analyse von Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten nur der freie Markt berücksichtigt, da die Zuverlässigkeit dieser Indikatoren dadurch beeinträchtigt wird, dass die Preise auf dem Eigenbedarfsmarkt für die normalen Marktbedingungen nicht repräsentativ sind.
(39)
Die anderen Wirtschaftsindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union, also Verbrauch, Verkäufe, Marktanteil und Preise auf dem Unionsmarkt wurden in erster Linie unter Heranziehung der Situation analysiert und bewertet, die auf dem freien Markt herrscht; dies gilt insbesondere bei messbaren Marktbedingungen und in den Fällen, in denen die Geschäfte unter normalen Marktbedingungen, d. h. bei freier Lieferantenwahl, getätigt wurden.
(40)
Bei diesen Indikatoren wurde auch der Eigenbedarfsmarkt berücksichtigt und mit den Daten bezüglich des freien Marktes verglichen, um zu ermitteln, ob die Lage auf dem Eigenbedarfsmarkt möglicherweise zu Änderungen bei den Feststellungen führen würde, die ausschließlich auf der Analyse des freien Marktes beruhten.
3. Unionsverbrauch
(41)
Der Unionsverbrauch wurde durch die Addition der gesamten Vinylacetat-Einfuhrmenge gemäß Eurostat-Daten (mit verifizierten Daten der ausführenden Hersteller zu den Einfuhren aus dem betroffenen Land gegengeprüft) und der gesamten Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union und des anderen in der Union ansässigen Herstellers auf dem EU-Markt ermittelt.
(42)
Angesicht der wenigen Lieferanten und zum Schutz vertraulicher Unternehmensdaten nach Artikel 19 der Grundverordnung sind die Daten zur Verbrauchsentwicklung indexiert.
Tabelle 1
Unionsverbrauch
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Verbrauch insgesamt
100
90
87
99
Eigenbedarfsmarkt
100
96
100
104
freier Markt
100
88
82
97
(43)
Im Bezugszeitraum gingen der Verbrauch auf dem Unionsmarkt insgesamt und auf dem freien Markt um 1 bzw. 3 % leicht zurück. Im Gegensatz dazu verzeichnete der Eigenbedarfsmarkt im selben Zeitraum einen Anstieg um 4 %.
4. Einfuhren aus dem betroffenen Land
4.1. Menge und Marktanteil
(44)
Die Menge und der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land entwickelten sich wie in der folgenden Tabelle dargestellt.
Tabelle 2
Einfuhren aus den USA
Einfuhrmengen (in t)
2007
2008
2009
UZ
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Index (2007 = 100)
100
142
130
148
Anteil am Gesamtmarkt
Index (2007 = 100)
100
159
150
149
Anteil am freien Markt
Index (2007 = 100)
100
162
157
152
Quelle: Eurostat und von den interessierten Parteien mittels Fragebogen vorgelegte Daten
(45)
Im Bezugszeitraum erhöhten sich die Einfuhren auf den gesamten EU-Markt (Eigenbedarfsmarkt und freier Markt) aus dem betroffenen Land um 48 %. Damit erhöhte sich der Marktanteil im selben Zeitraum um 49 %. Der Marktanteil am freien Markt stieg sogar um 52 %.
4.2. Einfuhrpreise und Preisunterbietung
(46)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 3
Preise der Einfuhren aus den USA
Einfuhrpreise (in EUR/t)
2007
2008
2009
UZ
USA
774
814
541
573
Index (2007 = 100)
100
105
70
74
Quelle: Eurostat
(47)
Zwar stiegen die durchschnittlichen Preise für Einfuhren aus dem betroffenen Land im UZ leicht an, insgesamt fielen sie jedoch von 2007 bis zum Ende des UZ um 26 %.
(48)
Die Kommission hat die durchschnittlichen, vom Wirtschaftszweig der Union auf dem freien Markt der EU in Rechnung gestellten Preise mit den durchschnittlichen Preisen der Einfuhren aus dem betroffenen Land verglichen. Die einschlägigen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union wurden erforderlichenfalls auf die Stufe ab Werk gebracht, d. h. durch Abzug der Frachtkosten in der Union sowie von Preisnachlässen und Rabatten berichtigt.
(49)
Verglichen wurden diese Preise mit den von den mitarbeitenden ausführenden US-amerikanischen Herstellern in Rechnung gestellten Preisen, abzüglich Preisnachlässen und erforderlichenfalls auf den gebührend um Zollabfertigungskosten und nach der Einfuhr anfallende Kosten berichtigten cif-Preis frei Grenze der Union gebracht.
(50)
Der Vergleich ergab, dass die Einfuhren der betroffenen Ware aller mitarbeitenden Ausführer im UZ auf dem Unionsmarkt zu Preisen verkauft wurden, die diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union unterboten. Die durchschnittliche Preisunterbietungsspanne betrug als Prozentsatz der Preise des Wirtschaftszweigs der Union ausgedrückt 17,9 %; Grundlage für die Berechnung waren geprüfte Daten der mitarbeitenden ausführenden Hersteller. Zu dieser Preisunterbietungspanne kamen noch eine rückläufige Preisentwicklung und ein beträchtlicher Preisdruck.
5. Einfuhren aus anderen Drittländern
(51)
In der nachstehenden Tabelle wird die Entwicklung der Einfuhren aus anderen Drittländern dargestellt.
Tabelle 4
Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern
Einfuhrmengen (in t)
2007
2008
2009
UZ
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Index (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabien
0
0
0
73 156
andere
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Anteil dem Gesamtmarkt
Index (2007 = 100)
100
66
21
9
Anteil am freien Markt
Index (2007 = 100)
100
68
22
10
Quelle: Eurostat
(52)
Zu Beginn des Bezugszeitraums konkurrierten die Einfuhren aus dem betroffenen Land mit den Einfuhren aus anderen Ländern, u. a. Taiwan, der Ukraine und Russland. Am Ende des Bezugszeitraums waren die Einfuhren aus diesen traditionellen Bezugsländern fast auf Null gefallen.
(53)
Gleichzeitig kam im UZ ein neues Ausfuhrland auf den Unionsmarkt, namentlich Saudi-Arabien, das im UZ etwa 73 000 Tonnen ausführte. Die Folgen dieser Entwicklung für den Wirtschaftszweig der Union werden unter den Randnummern 91 ff. erörtert.
6. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
6.1. Allgemeines
(54)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren für den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsfaktoren und -indikatoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union von 2007 bis zum Ende des UZ beschrieben.
(55)
Dazu wurden auf Ebene des gesamten Wirtschaftszweigs der Union sowohl makroökonomische Indikatoren (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Löhne sowie Höhe der Dumpingspannen) als auch mikroökonomische Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, Investitionen sowie Produktionskosten) untersucht. Die Bewertung beruhte auf den Informationen aus den geprüften, vom Wirtschaftszweig der Union vorgelegten Fragebogenantworten.
(56)
Dazu sei angemerkt, dass der Antragsteller seine Produktionsanlage erst 2007 erwarb; daher lagen für 2007 keine Daten für bestimmte Schadensindikatoren (Rentabilität, Löhne, Investitionen, Kapitalrendite, Cashflow) vor. Die Analyse bezieht sich bei diesen Indikatoren mithin auf den Zeitraum von 2008 bis zum Ende des UZ. Für die anderen Indikatoren lagen Werte für 2007 vor. Die Analyse für diese Indikatoren betrifft daher den gesamten Bezugszeitraum (2007 bis zum Ende des UZ).
(57)
Der Antragsteller beliefert ausschließlich den freien Markt mit der betroffenen Ware, während der andere EU-Hersteller schwerpunktmäßig den Eigenbedarfsmarkt beliefert und nur geringe Mengen auf den freien Markt bringt. Da zum einen die Daten der Schadensanalyse weitgehend aus nur zwei Quellen stammen, von denen die eine primär auf den Eigenbedarfsmarkt ausgerichtet ist, und da zum anderen die Untersuchung ergab, dass bei einer Reihe von Schadensindikatoren zwischen dem Gesamtmarkt und dem freien Markt unterschieden werden muss, mussten die Daten zum Wirtschaftszweig der Union zwecks der in Artikel 19 der Grundverordnung festgesetzten Wahrung der Vertraulichkeit als Indexwerte dargestellt werden.
6.2. Makroökonomische Indikatoren
6.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(58)
In der nachstehenden Tabelle ist die Entwicklung von Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung des gesamten Wirtschaftszweigs der Union dargestellt.
Tabelle 5
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung in der Union insgesamt
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Produktion insgesamt
100
105
102
92
Produktionskapazität insgesamt
100
121
126
143
Kapazitätsauslastung insgesamt
100
87
81
64
(59)
Wie die vorstehende Tabelle zeigt, ging die EU-Produktion insgesamt im Bezugszeitraum um 8 % zurück.
(60)
Gleichzeit erhöhte sich die Produktionskapazität um 43 %. Grund für diesen Anstieg waren jedoch keine neue Produktionsanlagen, sondern die effizientere Ausnutzung der vorhandenen Kapazität.
(61)
Aufgrund dieser beiden Faktoren, also des Rückgangs der Produktionsmenge und des Zuwachses der Produktionskapazität im selben Zeitraum, verschlechterte sich die Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum erheblich (- 36 %).
6.2.2. Verkaufsmengen und Marktanteil
(62)
Die nachstehenden Werte für Verkaufsmengen, Marktanteil und durchschnittliche Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union je Einheit sind nach Gesamtmarkt, Eigenbedarfsmarkt und freiem Markt aufgeschlüsselt.
Tabelle 6
Verkaufsmengen und Marktanteil
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Verkäufe insgesamt
100
99
96
88
Marktanteil (in %)
100
110
111
88
Verkäufe auf dem Eigenbedarfsmarkt
100
111
109
113
Marktanteil (in %)
100
115
108
109
Verkäufe auf dem freien Markt
100
89
86
67
Marktanteil (in %)
100
102
104
69
(63)
Insgesamt schrumpfte die Verkaufsmenge im Bezugszeitraum um 12 %. Dabei fielen die Verkäufe auf dem freien Markt mit 33 % von 2007 bis zum Ende des UZ noch stärker. Der Eigenbedarfsmarkt dagegen folgte dem gegenläufigen Trend; dort erhöhte sich die Verkaufsmenge im selben Zeitraum um 13 %.
(64)
Die rückläufige Verkaufsmenge spiegelte sich auch beim Marktanteil wider, der von 2007 bis zum Ende des UZ beim Gesamtmarkt um 11 % und beim freien Markt um 31 % zurückging. Auch hier folgte der Eigenbedarfsmarkt dem gegenläufigen Trend; sein Marktanteil erhöhte sich im selben Zeitraum um 9 %.
6.2.3. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 7
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Gesamtzahl der Beschäftigten
100
96
98
100
Gesamtproduktivität (Einheit/Beschäftigte)
100
109
104
92
Jahreslöhne insgesamt
0
100
95
88
(65)
Die Gesamtbeschäftigung war von 2007 bis zum Ende des UZ stabil. Dabei ist zu beachten, dass die Herstellung von Vinylacetat nicht arbeitsaufwändig ist und die Beschäftigtenzahlen daher nicht eng an die Produktionszahlen gekoppelt sind. Die Beschäftigung hat daher keine besondere Aussagekraft für diesen Wirtschaftszweig.
(66)
Im Bezugszeitraum, also von 2007 bis zum Ende des UZ, ging die Gesamtproduktion je Beschäftigten um 8 % zurück. Damit folgte dieser Indikator dem Produktionsrückgang und der gestiegenen Produktionskapazität wie unter den Randnummern 58 ff. dargelegt.
6.2.4. Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(67)
Die Dumpingspannen sind im Abschnitt „Dumping“ aufgeführt. Alle ermittelten Spannen lagen über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspanne nicht als geringfügig eingestuft werden.
6.3. Mikroökonomische Indikatoren
6.3.1. Allgemeine Bemerkungen
(68)
Die Analyse der mikroökonomischen Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, Investitionen sowie Produktionskosten) wurde auf Ebene des gesamten Wirtschaftszweigs der Union im Sinne der Randnummern 28 ff. ermittelt.
(69)
Dabei musste sich die Bewertung von Rentabilität, Löhnen, Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow auf den freien Markt konzentrieren, was bedeutete, dass in erster Linie die vom Antragsteller vorgelegten Daten widergespiegelt würden. Folglich konnte die Entwicklung der Indikatoren für Gewinn und Cashflow aus Gründen der Vertraulichkeit auch nicht als Indexwerte angegeben werden.
(70)
Zudem konnte der Antragsteller für bestimmte Schadensindikatoren keine Daten für das Jahr 2007 vorlegen (vgl. Randnummer 56); die Analyse dieser Indikatoren wurde daher nur für den Zeitraum 2008 bis zum Ende des UZ durchgeführt.
6.3.2. Lagerbestände
(71)
Die nachfolgenden Zahlen weisen die Entwicklung der Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union in den jeweiligen Zeiträumen aus.
Tabelle 8
Lagerbestände
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Lagerbestände insgesamt
100
86
49
69
(72)
Im Bezugszeitraum fielen die Lagerbestände um 31 %. Dieser Indikator kann jedoch nicht als relevant für diesen Wirtschaftszweig angesehen werden, da die Vinylacetat-Hersteller diese Ware auf Abruf herstellen und im Allgemeinen nur geringe Mengen auf Lager halten. Die Lagerbestände entsprechen also nur der Liefermenge für wenige Wochen.
6.3.3. Verkaufspreise
(73)
In der nachstehenden Tabelle ist die Preisentwicklung des Wirtschaftszweigs der Union aufgeschlüsselt nach Gesamtmarkt, Eigenbedarfsmarkt und freiem Markt dargestellt.
Tabelle 9
Verkaufspreise
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis - Gesamtmarkt
100
107
74
84
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis - Eigenbedarfsmarkt
100
115
82
92
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis - freier Markt
100
102
69
77
(74)
Die Verkaufspreise für den gesamten Wirtschaftszweig der Union gingen im Bezugszeitraum um 16 % zurück. Dabei fielen die Verkaufspreise auf beiden Märkten, wenngleich der Rückgang auf dem freien Markt (- 23 %) höher war als auf dem Eigenbedarfsmarkt (- 8 %).
6.3.4. Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, und Investitionen
(75)
Die Rentabilität der gleichartigen Ware auf dem freien Markt wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware durch den Wirtschaftszweig der Union ermittelt, ausgedrückt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes.
(76)
Im Bezugszeitraum ging die Rentabilität auf dem freien Markt zurück. So wurden im UZ jeden Monat Verluste verzeichnet. Dies war die Folge der stark rückläufigen Verkaufsmengen und Verkaufspreisen.
(77)
Die nachstehende Tabelle belegt, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Investitionen in die betroffene Ware selbst dann noch erhöhte, als seine Rentabilität schrumpfte. Mit dem Ziel einer höheren Effizienz wurde primär in bessere Produktionstechniken und Herstellungsverfahren und in deren Wartung investiert.
Tabelle 10
Investitionen
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
UZ
Gesamtinvestitionen
N/A
100
129
127
(78)
Die Investitionen stiegen im Bezugszeitraum um 27 %.
(79)
Trotz der höheren Investitionen kam die Kapitalrendite (ROI) der betroffenen Ware nicht auf den erhofften Ertrag und fiel von 2008 bis zum Ende des UZ.
(80)
Auch der Cashflow verzeichnete von 2008 bis zum Ende des UZ einen Rückgang; dies verdeutlicht die kontinuierlich abnehmende Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union, Mittel zu erwirtschaften, und folglich die verschlechtere Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union.
(81)
Daher belegten die gestiegenen Investitionen, dass der Wirtschaftszweig weiterhin in der Lage war, Kapital zu beschaffen, wenngleich diese Fähigkeit durch sinkende Verkäufe und wachsende Schwierigkeiten bei der Cashflow-Generierung eingeschränkt wurde.
7. Schlussfolgerung zur Schädigung
(82)
Aus der Analyse der Lage des Wirtschaftszweigs der Union ergab sich bei allen wichtigen Schadensindikatoren ein Abwärtstrend. Bei verhältnismäßig konstantem Verbrauch ging die Gesamtproduktion im Bezugszeitraum um 8 % zurück. Gleichzeitig verlor der Wirtschaftszweig der Union einen Anteil von 11 % am Gesamtmarkt und von 33 % am freien Markt. Die Kapazitätsauslastung fiel um 36 %. Gleichzeitig erhöhten sich die Einfuhren aus dem betroffen Land um 48 %.
(83)
Im Bezugszeitraum gingen die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union um 12 % zurück. Betrachtete man nur den Trend am freien Markt, brachen die Verkaufsmengen im Bezugszeitraum sogar um 33 % ein.
(84)
Mit den Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union ging auch die Preise insgesamt um 16 % zurück. Wie schon bei den Verkaufsmengen war die Lage auf dem freien Markt noch schlechter; hier betrug der Preisrückgang 23 %. Die Einbußen bei den Verkaufsmengen und die rückläufigen Preise führten zu Verlusten in jedem einzelnen Monat des UZ.
(85)
Der einzigen Indikatoren mit einer positiven Entwicklung waren die Investitionen (Zuwachs um 27 %) und die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten. Da die Investitionen jedoch nicht den erhofften Erfolg brachten, gingen sie von 2008 bis zum Ende des UZ zurück.
(86)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts bestätigte die Untersuchung, dass die während der Untersuchung aufgetretenen Verluste den Wirtschaftszweig der Union zur Aufgabe einer umfangreicheren Vinylacetat-Produktion für den freien Markt zwingen dürfte, sofern sich die Lage nicht ändert.
(87)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts kam die Kommission zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZ eine bedeutende Schädigung erlitt.
E. SCHADENSURSACHE
1. Vorbemerkungen
(88)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land verursacht wurde. Darüber hinaus prüfte die Kommission auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren angelastet wurde.
2. Auswirkungen der Einfuhren aus den USA
2.1. Allgemeines
(89)
Von 2007 bis zum Ende des UZ ist ein eindeutiger zeitlicher Zusammenhang zwischen dem Anstieg der gedumpten Einfuhren und dem gleichzeitigen Verlust an Marktanteilen durch den Wirtschaftszweig der Union erkennbar. Die Untersuchung bestätigte ferner die negativen Preisauswirkungen aufgrund der gedumpten Einfuhren, welche die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im gesamten Zeitraum unterboten und folglich die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union verringerten.
(90)
Einige Parteien brachten vor, dass die gestiegenen Einfuhren nur die Einfuhren ersetzt hätten, die zuvor aus anderen Ländern eingeführt worden seien, und/oder auf eine höhere Nachfrage auf dem EU-Markt zurückzuführen seien. Allerdings ließ sich diese Behauptung weder durch die Einfuhrdaten (Tabelle 2) noch durch die Verbrauchswerte (Tabelle 1) belegen. In diesem Zusammenhang sei auch daran erinnert, dass der Verbrauch relativ konstant war und im Bezugszeitraum sogar leicht fiel (vgl. Randnummer 43), während die Einfuhren aus den USA um 48 % anwuchsen.
3. Folgen anderer Faktoren
3.1. Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern
3.1.1. Auswirkungen der Einfuhren aus Saudi-Arabien
(91)
Einige interessierte Parteien brachten vor, dass die Einfuhren der betroffenen Ware aus Saudi-Arabien für die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union ursächlich seien.
(92)
Wie unter Randnummer 53 dargelegt, ist Saudi-Arabien nach den USA nämlich der zweitgrößte Ausführer der betroffenen Ware in die Union. Saudi-Arabien hat mit den Einfuhren erst im UZ begonnen.
(93)
Die nachstehende Tabelle gibt anhand von Eurostat-Daten Aufschluss über die Preise für Einfuhren aus Saudi-Arabien und anderen Drittländern.
Tabelle 11
Verkaufspreise der Ausfuhren aus anderen Drittländern
EUR/t
2007
2008
2009
UZ
Saudi-Arabien
N/A
N/A
N/A
636
Index (UZ = 100)
0
0
0
100
andere Drittländer
878
919
473
633
Index (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Die Tabelle belegt, dass der Durchschnittspreis der Einfuhren aus Saudi-Arabien 636 EUR betrug und damit mit dem Preis der Einfuhren aus anderen Drittländern vergleichbar war (durchschnittlich 633 EUR); sie lagen jedoch 11 % über dem durchschnittlichen US-amerikanischen Preis von 573 EUR.
(95)
Die Tatsache, dass die saudi-arabischen Einfuhren im selben Preissegment lagen wie die Einfuhren der anderen Einführer und im Vergleich zu den Ausfuhren aus den USA erheblich teurer waren, belegt, dass die saudi-arabischen ausführenden Hersteller bei der Preisfestsetzung und in Bezug auf die möglichen Folgen für die EU-Hersteller anders handelten als die ausführenden US-amerikanischen Hersteller.
(96)
Daher kann vorläufig der Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus Saudi-Arabien den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben.
3.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(97)
Einige interessierte Parteien brachten vor, dass der Rückgang bei der Produktion und der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union dem sinkenden Verbrauch anzulasten sei. Außerdem sei die rückläufige Entwicklung der durchschnittlichen Verkaufspreise durch die weltweite Wirtschaftskrise verursacht worden.
(98)
Andere interessierte Parteien brachten vor, dass in der Wirtschaftskrise alle petrochemischen Betriebe, einschließlich der Hersteller der betroffenen Ware, beträchtliche Verluste erlitten hätten und dass die Verluste des Wirtschaftszweigs der Union daher nicht den gedumpten Einfuhren aus dem betroffen Land angelastet werden sollten.
(99)
Die jetzige Untersuchung ergab jedoch, dass der Rückgang des EU-Verbrauchs auf dem freien Markt im Bezugszeitraum vernachlässigbar war (vgl. Randnummern 41 - 43). Die Wirtschaftskrise und der dadurch bedingte Verbrauchsrückgangs kann daher nicht für den unter den Randnummern 62 bis 64 festgestellten Einbruch der Verkaufsmenge ursächlich sein.
(100)
Die Analyse der Rentabilitätszahlen des freien Marktes des Wirtschaftszweigs der Union ergab, dass die Geschäfte mit der betroffenen Ware im Vergleich zu ähnlichen chemischen Waren besonders verlustreich waren. Zudem erholte sich die Rentabilität dieser anderen Waren nach der Krise, während sich die Geschäfte mit der betroffenen Ware weiter verschlechterten. Dies führt vorläufig zu dem Schluss, dass die Geschäfte mit der betroffenen Ware zwar durchaus von der Wirtschaftskrise beeinflusst wurden; dies sollte aber von der restlichen Petrochemie getrennt betrachtet werden, da der Antragstellter auch nach Ende der Krise weiterhin Verluste erlitt, was in direktem Zusammenhang mit Niedrigpreiseinfuhren aus den USA stand. Das Vorbringen wird daher vorläufig zurückgewiesen.
(101)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Wirtschaftskrise nicht in einem Maße zur Schädigung des Wirtschaftzweigs der Union beitrug, dass dadurch der ursächliche Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus den USA aufgehoben würde.
3.3. Selbstverschuldete Schädigung
(102)
Einige interessierte Parteien brachten vor, dass der Antragsteller seine prekäre Lage durch die Schaffung zusätzlicher Produktionskapazität in der Rezession selbst verschuldet habe. Der Rückgang bei den Verkäufen und Gewinnen sei damit eine Folge der Rezession und schlechter unternehmerischer Entscheidungen seitens des Antragstellers.
(103)
Mehrere interessiere Parteien brachten ferner vor, dass die im Betrieb des Antragstellers genutzte Technik die Hauptursache für die Schädigung sei. Im Bezugszeitraum habe es beim Antragsteller mehrere Störungen und Fälle höherer Gewalt gegeben; daher sollten die rückläufigen Verkäufe des Antragstellers den zahlreichen Betriebsausfällen zugeschrieben werden und nicht etwa den gedumpten Einfuhren aus den USA. Ähnlich wurde auch bezüglich der Rentabilität des Antragsstellers argumentiert.
(104)
Zum Vorbringen, der Antragsteller hätte seine Produktionskapazität nicht während der Wirtschaftskrise ausbauen sollen, sei daran erinnert, dass der Antragsteller keine zusätzliche Kapazität erwarb, sondern seine Produktionskapazität durch die Optimierung der Herstellungsverfahren erhöhte. Dies muss als vernünftige unternehmerische Entscheidung auf einem Markt angesehen werden, auf dem der Gesamtverbrauch konstant ist, die Verkäufe jedoch aufgrund von Niedrigpreiseinfuhren rückläufig sind. Das Vorbringen wird daher vorläufig zurückgewiesen.
(105)
Zum Vorbringen, die durch technische Probleme beim Antragsteller verursachten Stillstände hätten zu der erlittenen Schädigung geführt, ergab die Untersuchung, dass der Herstellungsprozess der betroffenen Ware eine regelmäßig Wartung mit regelmäßigen, geplanten Betriebsstillständen erfordert. Drei der fünf Stillstände sind diesem Regelbetrieb der Anlage zuzurechnen.
(106)
Zudem ergab die Untersuchung, dass den drei geplanten Stillstände die bewusste Entscheidung des Antragstellers zugrunde lag, die Produktion zu einem Zeitpunkt zu unterbrechen, zu dem der von den gedumpten Einfuhren verursachte Preisdruck so hoch war, dass der Antragsteller seine Ware nicht zu wirtschaftlichen Preisen absetzen konnte. Während des Produktionsstillstands verfügte der Antragsteller über ausreichende Lagerbestände, um die geringen Mengen liefern zu können, die auf Verträgen beruhen oder durch Spot-Verkäufe zustande kamen. Zudem belegen die rückläufigen Lagerbestände, dass im Bezugszeitraum beständig Lieferungen durchgeführt wurden (vgl. Randnummer 72).
(107)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen der Betriebsstillstände beim Antragsteller insgesamt den ursächlichen Zusammenhang nicht aufheben konnten. Die Vorbringen der interessierten Parteien zur selbstverschuldeten Schädigung wurden daher zurückgewiesen.
3.4. Zugang zu Rohstoffen: Der natürliche Wettbewerbsvorteil der Hersteller im betroffenen Land
(108)
Mehrere interessierte Parteien brachten vor, dass die Abhängigkeit des Antragstellers von externen Rohstofflieferanten als eine der Hauptursache seiner Probleme erachtet werden sollte und nicht die gedumpten Einfuhren. Außerdem hätten die US-amerikanischen Ausführer einen natürlichen Wettbewerbsvorteil, da sie Zugang zu billigeren Rohstoffen (Ethylen und Essigsäure) hätten.
(109)
Die Vorbringen zu den angeblichen Problemen mit den Rohstoffquellen des Antragsstellers ließen sich nicht aufrechterhalten, da die Untersuchung ergab, dass auch der Antragsteller Rohstoffe zu Vorzugsbedingungen erhalten konnte, nämlich von der am Standort gelegenen Fertigungsanlage seines Lieferanten sowie von einem Schwesterunternehmen. Daher waren die Preise für die Grundstoffe vergleichbar mit den Preisen auf dem Markt des betroffenen Landes.
(110)
Folglich konnte dies die Kosten des Antragstellers nicht beeinflusst haben, selbst wenn die Preise für die in der Herstellung der betroffenen Waren eingesetzten Grundstoffe in den USA im Allgemeinen vielleicht niedriger waren als auf dem EU-Markt.
(111)
Die Feststellung, dass der Unterschied bei den Rohstoffpreisen die Probleme des Antragstellers nur bedingt verursacht haben konnte, wird zudem dadurch gestützt, dass für andere Waren des Antragsteller, für deren Herstellung dieselben Rohstoffe eingesetzt wurden, wesentlich bessere Rentabilitätszahlen vorgelegt wurden.
(112)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen der Rohstoffpreise nicht ausreichte, um den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu entkräften.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(113)
Mithin wurde der Schluss gezogen, dass zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus den USA ein ursächlicher Zusammenhang besteht. Andere mögliche Schadensursachen, wie die Auswirkung der Einfuhren aus anderen Drittstaaten, die Auswirkung der Wirtschaftskrise, der natürliche Wettbewerbsvorteil der ausführenden Hersteller bei den Rohstoffen sowie eine selbstverschuldete Schädigung, wurden analysiert; keine dieser Ursachen wirkte sich in einer Weise auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union aus, dass der ursächliche Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union widerlegt würde.
(114)
Nach Analyse der Auswirkungen aller bekannten Faktoren, welche die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflusst haben könnten, wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ ein ursächlicher Zusammenhang besteht.
F. UNIONSINTERESSE
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(115)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union aufgrund der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren zu Unterbietungspreisen bedeutend geschädigt wurde (vgl. Randnummern 48 ff.).
(116)
Der Wirtschaftszweig der Union tätigt bereits Investitionen zur Erhöhung seiner Effizienz und verschlankt nach und nach sein Herstellungsverfahren. Es ist davon auszugehen, dass Antidumpingmaßnahmen einen künftigen unfairen Wettbewerb durch gedumpte Niedrigpreiseinfuhren unterbinden und somit die Erholung des Wirtschaftszweigs der Union ermöglichen.
(117)
Andererseits ist die derzeitige Finanzlage und Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union nach der vorliegenden Analyse (vgl. Randnummern 54 ff.) nicht ausreichen solide, um bei Nichteinführung von Maßnahmen dem fortwährenden Druck durch die gedumpten Einfuhren standzuhalten. Dies würde vermutlich dazu führen, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Produktion einstellt oder beträchtlich geringere Mengen für den freien Markt herstellt.
(118)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts dürfte die Einführung vorläufiger Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union zugute kommen.
2. Interesse der Einführer
(119)
Die Kommission sandte den beiden ihr bekannten unabhängigen Einführern, die sich innerhalb der Frist der Einleitungsbekanntmachung meldeten, Fragebogen zu.
(120)
Die Untersuchung ergab, dass ein erheblicher Anteil des Gesamtumsatzes mit der betroffenen Ware erwirtschaftet wurde.
(121)
Analysiert wurden die Auswirkungen der Zölle auf die Rentabilität des Einführers. Dabei ergab sich, dass der mit seinen Einfuhren erzielte Gewinn und die Handelsspanne derart sind, dass die Einführung von Maßnahmen seine Rentabilität beeinträchtigen könnte. Folglich hätte die Einführung von Maßnahmen - bei Betrachtung der Kosten - aller Wahrscheinlichkeit nach Auswirkungen auf die Geschäftstätigkeit des Einführers. Allerdings bestätigte der Einführer, dass er die Kostensteigerung angesichts der derzeitigen Marktlage wenigstens teilweise an seine Kunden weitergeben könne, da die Nachfrage unverändert bleiben dürfte. Zudem ergab die Untersuchung, dass der Einführer auf andere Lieferanten ausweichen könnte, beispielsweise auf Lieferanten aus Taiwan oder der Union, die den Zöllen nicht unterliegen.
(122)
Daher wird der Schluss gezogen, dass sich die Einführung von Maßnahmen nur im beschränkten Maße auf die Einführer auswirken würde.
3. Interesse der Verwender
(123)
Das Interesse der Verwender an diesem Fall war sehr groß. Zwölf Verwender arbeiteten an der Untersuchung mit; zwei davon wurden aufgrund der Menge geprüft, die sie aus dem betroffenen Land einführten. Die Standorte dieser Unternehmen sind über die Union verstreut; sie gehören der Branche der industriellen Verwender an (beispielsweise Beschichtungen, Anstrichmittel und Klebstoffe).
(124)
Nach Eurostat-Daten entfallen etwa ein Drittel der gesamten Einfuhren aus den USA auf die Einfuhren der mitarbeitenden Verwender. Die Untersuchung ergab, dass die Einkäufe der betroffenen Ware durch die mitarbeitenden Verwender zu 30 % aus den USA und zu 57 % aus der EU stammen.
(125)
Außerdem zeigte sich, dass die Kosten für die betroffene Ware durchschnittlich etwa ein Drittel der Produktionskosten der beiden geprüften Verwender ausmachten.
(126)
Einige Verwender brachten vor, dass ihre Produktionskosten durch die Einführung von Maßnahmen ansteigen würden und dass es aufgrund des scharfen Wettbewerbs auf dem Markt schwierig sein würde, diesen Kostenzuwachs an ihre Kunden weiterzugeben. Diese Schwierigkeit könnte angeblich zu einer Verringerung des Marktanteils der Verwender zugunsten ihrer außerhalb der Union niedergelassenen Konkurrenten führen oder aber zu einer Umstellung ihres derzeitigen Herstellungsverfahrens auf andere Verfahren, für welche die betroffene Ware nicht erforderlich sei. Letztlich würden die Maßnahmen zu wesentlich niedrigeren Gewinnspannen der Verwender führen.
(127)
Zwei der Verwender behaupteten, dass die geringeren Gewinnspannen die Investitionen in ihre Produktion beeinträchtigen und sich somit in der Folge auf die Beschäftigung auswirken würden.
(128)
Was die angeblich niedrigere Gewinnspanne betrifft, ist angesichts der gesunden Rentabilität der Verwender davon auszugehen, dass die Einführung von Zöllen die Gewinnmargen der Verwender nur geringfügig verringern würde, falls sie den Kostenanstieg nicht an ihre Kunden weitergeben könnten. Damit wären ein Verzicht auf Investitionen in die Produktion und erhebliche negativen Auswirkungen auf die Beschäftigung unwahrscheinlich. Das Vorbringen wurde daher zurückzuweisen.
(129)
Was die Behauptung betrifft, die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware würden die Wettbewerbfähigkeit der EU-Verwender aufgrund ihrer höheren Produktionskosten beeinträchtigen und die Einfuhren nachgelagerter Waren aus anderen Drittländern begünstigen, sei daran erinnert, dass die Zölle die Einfuhren nicht zum Erliegen bringen sollen und dass die Maßnahmen nicht so hoch sind, dass sie die Verwender daran hindern würden, Einkäufe in den USA zu tätigen. Ziel der Antidumpingzölle ist es, auf dem Unionsmarkt für die betroffene Ware wieder faire Wettbewerbsbedingungen herzustellen. Daher und angesichts der Tatsache, dass nur ein Drittel der von den Verwendern genutzten betroffenen Ware ihren Ursprung in den USA hat, wird das Vorbringen zurückgewiesen.
(130)
Daneben muss betont werden, dass viele Verwender berichteten, dass aufgrund der kleinen Zahl von Bezugsquellen für die betroffene Ware eine ausreichende Versorgung mit Vinylacetat aus der EU-Produktion vorrangig ist. Bekanntlich ergab die Untersuchung, dass der Wirtschaftszweig der Union die Versorgung des freien Markts mit der betroffenen Ware de facto einstellen dürfte, wenn keine Maßnahmen eingeführt werden. Somit läge die Einführung von Maßnahmen unter dem Gesichtpunkt der Angebotsvielfalt auch im Interesse der EU-Verwender.
(131)
Daraus wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die negativen Auswirkungen der Einführung von Maßnahmen auf die Verwender begrenzt wären.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(132)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wird vorläufig der Schluss gezogen, dass aus den vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse nicht eindeutig geschlossen werden kann, dass die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den USA dem Interesse der Union zuwiderliefe.
G. VORSCHLAG FÜR VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(133)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(134)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollsatz berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist.
(135)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass der Wirtschaftszweig der Union durch etwaige Maßnahmen in die Lage versetzt werden sollte, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der von einem Unternehmen dieser Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte.
(136)
Die Schadensbeseitigungsschwelle wurde anhand eines Vergleichs des durchschnittlichen Preises der gedumpten Einfuhren und des Zielpreises des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt. Zur Ermittlung des Zielpreises wurde eine Zielgewinnspanne auf die Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Union aufgeschlagen. Die Zielgewinnspanne wurde vorläufig auf 9,9 % festgesetzt. Diese Gewinnspanne wurde anhand der Rentabilität ermittelt; dazu wurde die durchschnittliche Rendite (bemessen als EBITDA/Verkäufe) herangezogen, die im Zeitraum 2007-2009 von Unternehmen der petrochemischen Industrie in einer Branche erwirtschaftet wurde, die der Vinylacetat-Branche ähnelt.
(137)
Die so ermittelten Preisunterbietungspannen lagen über 30 %.
2. Vorläufige Maßnahmen
(138)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren mit Ursprung im betroffenen Land vorläufige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Dumpingspannen festgesetzt werden.
(139)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden auf der Grundlage der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in den USA haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(140)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe beispielsweise im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Nach Konsultationen im Beratenden Ausschuss wird die Kommission die Verordnung erforderlichenfalls entsprechend ändern und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(141)
Auf dieser Grundlage werden vorläufig folgende Antidumpingzölle vorgeschlagen, und zwar auf der Basis des cif-Preises frei Grenze der Union:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadensspanne
vorläufige Zollsätze
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
alle übrigen Unternehmen
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. UNTERRICHTUNG
(142)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb derer die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika eingeführt, das derzeit unter dem KN-Code 2915 32 00 eingereiht wird.
2. Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
alle übrigen Unternehmen
13,8 %
B999
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu ihrer Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 16. August 2011