PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 626/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 349/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V roce 2006 Rada nařízením (ES) č. 130/2006 (2) uložila konečné antidumpingové cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní antidumpingová opatření“). Uvedené nařízení bylo změněno nařízením Rady (ES) č. 150/2008 (3). V roce 2012 Rada tato opatření změnila prováděcím nařízením (EU) č. 332/2012 (4) a prodloužila jejich platnost o dalších pět let prováděcím nařízením (EU) č. 349/2012 (5).
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(2)
Žádost o přezkum podali tito výrobci v Unii: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl a Comercial Quimica Sarasa s.l. (dále jen „žadatelé“).
(3)
Žádost o přezkum byla omezena na posouzení dumpingu, pokud jde o dva vyvážející výrobce z ČLR, totiž Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj. V žádosti je uvedeno, že uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založena na dříve stanovené úrovni dumpingu, již zjevně není dostačující k vyrovnávání dumpingu vzhledem k tomu, že by oběma společnostem mělo být odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství (dále jen „tržní zacházení“).
(4)
Po zjištění, že Komise disponuje dostatečnými důkazy prima facie pro zahájení prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem Komise dne 29. července 2011 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení prozatímního přezkumu omezeného na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
3. Šetření
3.1 Období šetření
(5)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3.2 Strany dotčené tímto šetřením
(6)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala oba zmíněné vyvážející výrobce v dotčené zemi a orgány dotčené země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
3.3 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(8)
Komise zaslala dotazníky oběma vyvážejících výrobcům uvedeným v žádosti o přezkum a výrobcům ve srovnatelné zemi, Argentině.
(9)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od obou těchto vyvážejících výrobců z ČLR a rovněž od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(10)
Aby bylo oběma vyvážejícím výrobcům v ČLR, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. Oba vyvážející výrobci podali žádost o tržní zacházení a popřípadě individuální zacházení, pokud by šetření došlo k závěru, že nesplňují podmínky pro přiznání tržního zacházení.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné pro stanovení toho, zda se jedná o dumping, a provedla kontrolu v prostorách těchto společností:
a)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj,
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou;
b)
vyvážející výrobci ve srovnatelné zemi
-
TARCOL S.A., Buenos Aires.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je shodný jako v případě původního šetření, totiž kyselina vinná, s výjimkou D-(-)-vinné kyseliny se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodném roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(13)
Dotčený výrobek se používá ve víně, přídatných látkách do potravin a nápojů, jako zpomalovač do sádry a v řadě dalších výrobků. Získává se buď jako vedlejší produkt při výrobě vína, jak je tomu u výrobců v Unii, nebo chemickou syntézou petrochemických složek, jak je tomu v případě výroby v ČLR. Z vedlejších produktů při výrobě vína se vyrábí pouze L-(+)-vinná kyselina. Syntetická výroba umožňuje vyprodukovat obě kyseliny vinné, tj. L+ a DL. Oba typy jsou dotčeným výrobkem a jejich použití se překrývá.
2. Obdobný výrobek
(14)
Shodně s předchozím šetřením také v tomto šetření byly kyselina vinná vyráběná v ČLR a vyvážená do Unie, kyselina vinná vyráběná a prodávaná na domácím trhu srovnatelné země a kyselina vinná vyráběná a prodávaná v Unii výrobci z Unie považovány za látky, které mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto byly považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodřářství („tržní zacházení“)
(15)
Obě společnosti uvedené v žádosti o přezkum požadovaly přiznání tržního zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(16)
Kritéria pro přiznání tržního zacházení ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;
2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převod měn se provádí podle tržních kurzů.
(17)
O tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení požádali oba výrobci v ČLR. Jednotlivé žádosti o tržní zacházení byly podrobeny analýze a u těchto spolupracujících společností bylo uskutečněno šetření na místě.
(18)
Oběma společnostem bylo odepřeno tržní zacházení na základě prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) na základě důkazů, že cena suroviny, benzenu, byla zkreslena. Srovnání domácích cen v ČLR na základě nákupních cen jednoho spolupracujícího výrobce s cenami v dalších zemích s tržní ekonomikou ukázalo rozdíly v cenách mezi 19 % a 51 % během období šetření. ČLR ukládá dovozní clo na benzen ve výši 40 % (ačkoliv nebylo ve skutečnosti v platnosti během období přezkumného šetření) a rovněž nevrací žádný podíl ze 17 % DPH vybírané z vývozu. Zkreslení cen bylo rovněž zjištěno u ceny meziproduktu, maleinanhydridu, nakupovaného druhým ze spolupracujících výrobců, a to na základě údajů o těchto nákupech.
(19)
Tržní zacházení bylo rovněž zamítnuto jedné společnosti na základě druhého a třetího kritéria v důsledku důkazů o snížených cenách za práva k využívání pozemků a nadhodnocení aktiv společnosti za účelem ručení za úvěr od státem vlastněné banky.
(20)
Obě společnosti zpochybnily zjištění Komise poté, co jim byla zpřístupněna. Ani jedna z obou společností však nedokázala vysvětlit nízkou cenu benzenu na trhu ČLR. Společnost zmíněná v 19. bodě odůvodnění předložila některé dokumenty zpochybňující zjištění Komise ohledně cen za práva k využívání pozemků a ocenění jejích aktiv. Jelikož však tyto dokumenty byly požadovány během inspekce a nebyly poskytnuty, bylo rozhodnuto, že tyto informace nebylo možné ověřit a považovat za spolehlivé.
(21)
Tržní zacházení se tudíž zamítá oběma společnostem.
(22)
Obě společnosti však splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a mají proto nárok na přiznání individuálního antidumpingového cla na základě jejich vlastních vývozních cen.
2. Srovnatelná země
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále též „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(24)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení přezkumu navržena Argentina jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a). Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu byla jako možný alternativní výrobce ve třetí zemi s tržním hospodářstvím určena jedna společnost v Indii a jedna v Austrálii. Žádná z těchto dvou společností však neodpověděla na dotazník, který jim byl zaslán.
(25)
Jeden výrobce kyseliny vinné v Argentině při šetření spolupracoval a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh s kyselinou vinnou představovaný dvěma vzájemně si konkurujícími místními výrobci a dovozem ze třetích zemí. Objem výroby v Argentině odpovídá více než 20 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(26)
Byl tudíž stejně jako při předchozím šetření učiněn závěr, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná hodnota
(27)
Běžná hodnota byla stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Přestože výrobce ze srovnatelné země uskutečňoval prodej dotčeného výrobku na domácím trhu, vzhledem k rozdílu v metodě výroby mezi Argentinou a ČLR, který má významný dopad na ceny a náklady, bylo rozhodnuto určit běžnou hodnotu na základě výpočtu, a nikoli na základě těchto prodejních cen na domácím trhu. Náklady na suroviny v Argentině byly nahrazeny průměrnou tržní cenou za benzen upravenou o prodejní, správní a režijní náklady v Argentině, aby byla lépe zohledněna situace na domácím trhu v Číně.
(28)
Běžná hodnota pro L-(+)-vinnou kyselinu (kterou zmíněný argentinský výrobce vyrábí) byla proto vypočítána z nákladů na výrobu kyseliny L-(+)-vinné kyseliny v Argentině, přičemž byl vzat v úvahu rozdíl mezi Argentinou a ČLR ve výrobních metodách.
(29)
Vzhledem k tomu, že argentinský výrobce nevyráběl DL-vinnou kyselinu, byla běžná hodnota rovněž vypočtena na základě rozdílu v cenách obou typů výrobku.
4. Vývozní cena
(30)
Vývozní ceny byly pro oba vyvážející výrobce z ČLR stanoveny na základě skutečné zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, prvním nezávislým odběratelem v Unii.
5. Srovnání
(31)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojistné a rozdílům v nepřímém zdanění, které se prokazatelně promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
6. Dumpingová rozpětí
(32)
Pro obě společnosti byla podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota pro každý výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou stejného výrobku.
(33)
Na tomto základě jsou vážené průměry dumpingového rozpětí vyjádřené jako procentní podíly z ceny CIF na hranici Unie před proclením následující:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou
13,1 %
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj
8,3 %
7. Trvalá povaha změny okolností
(34)
V žádosti o přezkum bylo uvedeno, že by oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR již nemělo být přiznáno tržní zacházení a že je tato změna trvalé povahy. Na základě uvedených důvodů pro odepření tržního zacházení lze mít za to, že závěry tohoto přezkumu jsou trvalé povahy. Důkazy ukazují, že ke zkreslení ceny benzenu v Číně docházelo již před začátkem období přezkumného šetření a že neexistují žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že vláda ČLR odstranila nebo má v úmyslu odstranit dané zkreslení cen.
(35)
Důvody uvedené v 19. bodě odůvodnění týkající se konkrétních společností jsou rovněž trvalé povahy, neboť ovlivňují náklady a rozhodování společnosti po značně dlouhou dobu. Nejedná se o skutečnosti, které by ovlivnily původní šetření, v němž bylo dané společnosti přiznáno tržní zacházení.
D. ZMĚNA PLATNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(36)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že současný přezkum antidumpingových opatření by měl vést ke změně úrovně stávajících platných opatření na dovoz kyseliny vinné z ČLR.
(37)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření změněna. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(38)
Jedna společnost z ČLRreagovala na poskytnuté informace a znovu zpochybnila zjištění ohledně odepření tržního zacházení na základě zkreslených cen hlavní suroviny. Společnost však nepředložila žádné nové důkazy na podporu svých tvrzení, a její argumenty byly proto odmítnuty. Společnost rovněž požadovala další informace o úpravách uvedených v 27. bodě odůvodnění, což však muselo být odmítnuto z důvodu nemožnosti poskytovat tyto informace, aniž by byly prozrazeny informace o výrobních metodách a nákladech jediného výrobce v Argentině.
(39)
Výrobní odvětví Unie reagovalo na poskytnuté informace zpochybněním postupu upřednostňujícího početně zjištěnou běžnou hodnotu před prodejními cenami na domácím trhu ve srovnatelné zemi a rovněž zpochybněním uvedených úprav početně zjištěné běžné hodnoty, beroucích v úvahu rozdíly mezi Argentinou a Čínou, pokud jde o suroviny a výrobní postupy.
(40)
Použití početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli cen v Argentině, nelze považovat za změnu metodiky podle čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V původním šetření bylo oběma společnostem z ČLR přiznáno tržní zacházení, a proto byla běžná hodnota zjištěna z jejich vlastních domácích cen. Poté, co bylo nyní oběma společnostem tržní zacházení odepřeno, již nebylo možné použít stejnou metodiku.
(41)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že Komise měla pro výpočet individuálního rozpětí pro oba vývozce, jichž se týká tento přezkum, použít stejnou metodu, která byla v původním šetření použita pro výpočet zbytkového cla pro Čínu. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť zbytkové clo bylo vypočítáno pro společnosti, které v rámci původního šetření nespolupracovaly. Nebylo tudíž srovnatelné s výpočtem individuálního cla pro spolupracujího vývozce, kterému bylo odepřeno tržní zacházení.
(42)
Pokud jde o úpravy výše uvedené běžné hodnoty, tyto úpravy byly nezbytné k zajištění spravedlivého srovnání vývozní ceny synteticky vyrobené kyseliny vinné s běžnou hodnotou založenou na přírodním výrobním procesu. Stejný výpočet s využitím domácích prodejních cen v Argentině a následnou úpravou běžné hodnoty nebo vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by nepřinesl spravedlivé srovnání. Tyto argumenty byly proto zamítnuty.
E. ZÁVAZKY
(43)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek není vhodný pro pevný cenový závazek vzhledem k nestálosti vývozní ceny. Pro odstranění této překážky navrhl vyvážející výrobce ustanovení o indexaci, avšak bez upřesnění, jak by tato indexace byla vypočítána. Nabízená indexace navíc vycházela ze zkreslených cen benzenu na domácím trhu v Číně, což nemohlo být přijato.
(44)
Tento vyvážející výrobce kromě toho vyrábí různé typy dalších chemických produktů a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Tím by vznikalo vážné riziko křížové kompenzace a účinné sledování by bylo mimořádně ztíženo.
(45)
Kromě toho existují různé druhy dotčeného výrobku, které nejsou snadno rozlišitelné a jejich ceny vykazují významné rozdíly. Různé minimální dovozní ceny navržené vyvážejícím výrobcem by z těchto důvodů sledování znemožnily. Na základě výše uvedeného bylo konstatováno, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 349/2012 se nahrazuje tímto:
„Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou
13,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj
8,3 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Chang-čou - doplňkový kód TARIC A687)
34,9 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 626/2012 DES RATES
vom 26. Juni 2012
zur Änderung der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 349/2012 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Weinsäure mit Ursprung in der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 sowie auf Artikel 11 Absätze 3, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
2006 führte der Rat durch die Verordnung (EG) Nr. 130/2006 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Weinsäure mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) ein („ursprüngliche Antidumpingmaßnahmen“). Diese Verordnung wurde geändert mit der Verordnung (EG) Nr. 150/2008 (3). 2012 änderte der Rat diese Maßnahmen mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 332/2012 (4) und verlängerte sie mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 349/2012 (5) um weitere fünf Jahre.
2. Einleitung einer Interimsüberprüfung
(2)
Ein Überprüfungsantrag wurde von folgenden Unionsherstellern eingereicht: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl und Comercial Quimica Sarasa s.l. („Antragsteller“).
(3)
Der Überprüfungsantrag beschränkte sich auf die Untersuchung des Dumpingtatbestands in Bezug auf die beiden chinesischen ausführenden Herstellern Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou und Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. In dem Antrag wurde vorgebracht, die Aufrechterhaltung der Maßnahmen in ihrer bestehenden Höhe, die sich auf die zuvor ermittelte Dumpingspanne gestützt habe, erscheine zum Ausgleich des Dumpings nicht mehr ausreichend, da beiden Unternehmen keine Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) zuzugestehen sei.
(4)
Die Kommission kam zu dem Schluss, dass ihr genügend Anscheinsbeweise vorlagen, um eine Interimsüberprüfung einzuleiten; somit leitete sie am 29. Juli 2011 nach Anhörung des Beratenden Ausschusses im Wege einer Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (6) („Einleitungsbekanntmachung“) eine auf die Überprüfung des Dumpingtatbestands beschränkte Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum
(5)
Die Dumpinguntersuchung bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Juli 2010 bis zum 30. Juni 2011 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete die beiden ausführenden Hersteller im betroffenen Land sowie die Behörden des betroffenen Landes offiziell über die Einleitung der Interimsüberprüfung.
(7)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
3.3. Fragebogenantworten und Kontrollbesuche
(8)
Die Kommission sandte Fragebogen an die beiden im Überprüfungsantrag genannten ausführenden Hersteller sowie an Hersteller im Vergleichsland Argentinien.
(9)
Beantwortet wurden die Fragebogen von den beiden ausführenden Herstellern in der VR China sowie von dem mitarbeitenden Hersteller im Vergleichsland.
(10)
Damit die beiden ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf MWB oder auf individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission ihnen entsprechende Antragsformulare zu. Beide Hersteller stellten MWB-Anträge und ersatzweise IB-Anträge für den Fall, dass sie die MWB-Voraussetzungen nicht erfüllen sollten.
(11)
Die Kommission holte alle für die Dumpinguntersuchung benötigten Informationen ein, prüfte sie und führte Kontrollbesuche in den Betrieben der folgenden Unternehmen durch:
a)
Ausführende Hersteller in der VR China:
-
Ningh ai Organic Chemical Factory, Ninghai
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou.
b)
Ausführende Hersteller im Vergleichsland:
-
TARCOL S.A., Buenos Aires
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(12)
Bei der von dieser Überprüfung betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, nämlich um Weinsäure mit Ausnahme der D-(-)-Weinsäure mit negativer optischer Drehung von mindestens 12,0 Grad, gemessen in einer wässrigen Lösung gemäß der im Europäischen Arzneibuch beschriebenen Methode, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter dem KN-Code ex 2918 12 00 eingereiht wird („betroffene Ware“).
(13)
Die betroffene Ware wird in Wein, Getränken und Lebensmittelzusatzstoffen, als Abbindeverzögerer in Gips und in vielen anderen Produkten verwendet. Sie wird entweder aus Nebenprodukten der Weinherstellung gewonnen, wie bei der Herstellung in der Union, oder mittels chemischer Synthese aus petrochemischen Verbindungen, wie bei der Herstellung in der VR China. Aus den Nebenprodukten der Weinherstellung lässt sich nur L-(+)-Weinsäure gewinnen. Sowohl L-(+)-Weinsäure als auch DL-Weinsäure können synthetisch hergestellt werden. Beide Typen sind der betroffenen Ware zuzurechnen, zudem überschneiden sich ihre Verwendungszwecke.
2. Gleichartige Ware
(14)
Wie die vorausgegangene Untersuchung ergab auch diese Untersuchung, dass die in der VR China hergestellte und in die Union ausgeführte Weinsäure dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen aufweist wie die im Vergleichsland Argentinien hergestellte und dort verkaufte Weinsäure sowie die von den Unionsherstellern in der Union hergestellte und dort verkaufte Weinsäure. Daher werden diese Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung
(15)
Beide im Überprüfungsantrag namentlich genannten Unternehmen beanspruchten Marktwirtschaftsbehandlung. Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung ist der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren aus der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 zu ermitteln.
(16)
Nur zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung der MWB-Kriterien:
1.
Geschäftsentscheidungen und Kosten tragen den Marktbedingungen Rechnung; zudem greift der Staat diesbezüglich nicht nennenswert ein.
2.
Die Buchführung wird von unabhängigen Stellen nach internationalen Buchführungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet.
3.
Es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems.
4.
Es gelten Insolvenz- und Eigentumsvorschriften, die Rechtssicherheit und Stabilität sicherstellen.
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(17)
Beide Hersteller in der VR China beantragten eine MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung. Die beiden MWB-Anträge wurden geprüft; zudem wurden Kontrollbesuche in den Betrieben dieser beiden mitarbeitenden Unternehmen durchgeführt.
(18)
Beiden Unternehmen wurde die MWB nach Kriterium 1 des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c verweigert, da Beweise dafür vorlagen, dass der Preis des wesentlichen Rohstoffs Benzol verzerrt war. Ein Vergleich der Inlandspreise in der VR China - unter Zugrundelegung der Einkaufspreise eines der mitarbeitenden Hersteller - mit den Preisen in anderen Marktwirtschaftsländern ergab im Untersuchungszeitraum Preisunterschiede von 19 bis 51 %. Die VR China schreibt für Benzol einen Einfuhrzoll von 40 % vor (obschon dieser im UZÜ de facto nicht angewendet wurde); ferner erstattet das Land weder ganz noch teilweise die Umatzsteuer von 17 % bei seiner Ausfuhr. Verzerrungen waren auch beim Preis des vom anderen mitarbeitenden Hersteller eingekauften Zwischenprodukts Maleinsäureanhydrid festzustellen, wobei seine Einkäufe zugrunde gelegt wurden.
(19)
Einem Unternehmen wurde die MWB auch nach den Kriterien 2 und 3 verweigert, da Beweise dafür vorlagen, dass die Preise für Bodennutzungsrechte gedrückt waren und das Gesellschaftsvermögen zwecks Absicherung eines Darlehens einer Staatsbank überbewertet war.
(20)
Beide Unternehmen bestritten die Feststellungen der Kommission, nachdem sie darüber unterrichtet worden waren. Allerdings konnte keines der Unternehmen erklären, warum der Preis für Benzol auf dem Markt der VR China so niedrig war. Das Unternehmen, auf welches sich der Erwägungsgrund 19 bezieht, legte einige Unterlagen vor, um die Feststellungen der Kommission bezüglich der Preise für Bodennutzungsrechte und die Bewertung des Unternehmensvermögens zu widerlegen. Da diese Unterlagen bereits beim Kontrollbesuch angefordert, seinerzeit aber nicht vorgelegt wurden, wurde entschieden, dass diese Angaben weder überprüfbar noch verlässlich waren.
(21)
Daher wird beiden Unternehmen keine MWB zugestanden.
(22)
Hingegen erfüllen beide Unternehmen die Voraussetzungen des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung; folglich haben sie Anspruch auf einen unternehmensspezifischen Antidumpingzoll, dem ihre eigenen Ausfuhrpreise zugrunde liegen.
2. Vergleichsland
(23)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Normalwertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) ermittelt, oder auf der Grundlage des Preises, zu dem die Ware aus dem Vergleichsland in andere Länder, einschließlich der Union, verkauft wird, oder - falls dies nicht möglich ist - auf jeder anderen angemessenen Grundlage, einschließlich des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises, der erforderlichenfalls um eine angemessene Gewinnspanne gebührend berichtigt wird.
(24)
Wie schon in der Ausgangsuntersuchung wurde in der Einleitungsbekanntmachung wiederum Argentinien als geeignetes Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung vorgeschlagen. Nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung wurde festgestellt, dass sich auch ein Unternehmen in Indien und eines in Australien ersatzweise als Hersteller in einem Marktwirtschaftsdrittland eigneten. Allerdings reagierte keines dieser beiden Unternehmen auf den zugesandten Fragebogen.
(25)
Ein Hersteller von Weinsäure in Argentinien arbeitete an der Untersuchung mit und beantwortete einen Fragebogen. Die Untersuchung ergab, dass auf dem argentinischen Weinsäure-Markt Wettbewerb herrscht, da zwei heimische Hersteller miteinander im Wettbewerb stehen und außerdem noch Weinsäure aus Drittländern eingeführt wird. Die in Argentinien produziert Menge entspricht mehr als 20 % der chinesischen Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union. Der argentinische Markt wurde deshalb zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China als hinreichend repräsentativ angesehen.
(26)
Wie in der vorausgegangenen Untersuchung wurde deshalb der Schluss gezogen, dass Argentinien sich als Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung eignet.
3. Normalwert
(27)
Der Normalwert wurde anhand der Angaben des mitarbeitenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt. Der Hersteller im Vergleichsland verzeichnete zwar Inlandsverkäufe der betroffenen Ware, es gilt aber zu berücksichtigen, dass sich die Herstellungsverfahren in Argentinien und in der VR China voneinander unterscheiden, was die Preise und Kosten erheblich beeinflusst; deshalb wurde entschieden, nicht diese Inlandsverkaufspreise zugrunde zu legen, sondern den Normalwert vielmehr rechnerisch zu ermitteln. Die Rohstoffkosten in Argentinien wurden durch einen durchschnittlichen Marktpreis für Benzol ersetzt; außerdem wurde eine Berichtigung für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) in Argentinien vorgenommen, um den Verhältnissen auf dem Inlandsmarkt in der VR China besser gerecht zu werden.
(28)
Der Normalwert für L-(+)-Weinsäure (die vom argentinischen Hersteller erzeugt wird) wurde daher rechnerisch aus den Kosten für die Herstellung von L-(+)-Weinsäure in Argentinien ermittelt, und zwar unter Berücksichtigung der Unterschiede bei den Herstellungsverfahren in Argentinien und der VR China.
(29)
Da der argentinische Hersteller keine DL-Weinsäure herstellte, wurde ferner ein Normalwert unter Zugrundelegung des Preisunterschieds zwischen den beiden Warentypen errechnet.
4. Ausfuhrpreis
(30)
Bei beiden chinesischen ausführenden Herstellern wurden die Ausfuhrpreise anhand des vom ersten unabhängigen Abnehmer in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises bestimmt.
5. Vergleich
(31)
Im Interesse eines fairen Vergleichs des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für bestimmte Unterschiede bei den Transport- und Versicherungskosten und bei den indirekten Steuern vorgenommen, sofern sie die Preise und deren Vergleichbarkeit nachweislich beeinflussten.
6. Dumpingspannen
(32)
Bei beiden Unternehmen wurde nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert für jeden Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des gleichen Warentyps verglichen.
(33)
Die auf dieser Grundlage ermittelten gewogenen durchschnittlichen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Dumpingspanne
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
13,1 %
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
8,3 %
7. Dauerhafte Veränderung der Umstände
(34)
Im Überprüfungsantrag wurde behauptet, dass den beiden ausführenden chinesischen Herstellern keine MWB mehr zuzugestehen sei und dass diese Veränderung dauerhaft sei. Nach Würdigung der Gründe für die Verweigerung der MWB kann davon ausgegangen werden, dass die Schlussfolgerungen aus dieser Überprüfung dauerhaft sind. Es ist erwiesen, dass der Benzolpreis in der VR China bereits vor dem UZÜ verzerrt war; zudem deutet nichts darauf hin, dass die Regierung der VR China die Verzerrungen beseitigt hat oder beseitigen wird.
(35)
Die unternehmensspezifischen Gründe, die in Erwägungsgrund 19 dargelegt wurden, sind ebenfalls von Dauer, denn sie beeinflussen die Kosten und Entscheidungen des betreffenden Unternehmens über einen erheblichen Zeitraum. Sie hätten keinen Einfluss auf die Ausgangsuntersuchung gehabt, in der dem Unternehmen die MWB zugestanden worden war.
D. ÄNDERUNG DER GELTENDEN ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(36)
Aus den dargelegten Gründen wird die Auffassung vertreten, dass die Höhe der gegenüber den Einfuhren von Weinsäure mit Ursprung in der VR China geltenden Maßnahmen aufgrund der jetzigen Antidumpingüberprüfung geändert werden sollte.
(37)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Änderung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Gleichzeitig wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(38)
Ein chinesisches Unternehmen reagierte auf die Unterrichtung erneut und widersprach den Feststellungen hinsichtlich der Verweigerung der MWB aufgrund von Preisverzerrungen beim wesentlichen Rohstoff. Es legte jedoch keine neuen Beweise zur Stützung seiner Behauptungen vor; deshalb wurden seine Einwände zurückgewiesen. Das Unternehmen verlangte darüber hinaus Auskünfte über die in Erwägungsgrund 27 erwähnten Berichtigungen, was allerdings abgelehnt werden musste, weil damit die Produktionsverfahren und -kosten des einzigen Herstellers in Argentinien offengelegt worden wären.
(39)
Der Wirtschaftszweig der Union beanstandete nach der Unterrichtung, dass der Normalwert rechnerisch ermittelt worden sei, statt die Inlandsverkaufspreise im Vergleichsland zugrunde zu legen, und dass die oben erwähnten Berichtigungen bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwerts vorgenommen worden seien, um den Unterschieden bei den Rohstoffen und den Herstellungsprozessen in Argentinien und der VR China Rechnung zu tragen.
(40)
Die Zugrundelegung eines rechnerisch ermittelten Normalwerts anstelle der Preise in Argentinien darf nicht als Änderung der Methodik im Sinne des Artikels 11 Absatz 9 der Grundverordnung angesehen werden. Bei der Ausgangsuntersuchung war beiden chinesischen Unternehmen eine MWB zugestanden worden, weshalb der Normalwert aus ihren eigenen Inlandspreisen ermittelt wurde. Nachdem beiden Unternehmen jetzt die MWB verweigert wurde, konnte nicht mehr dieselbe Methodik angewendet werden.
(41)
Der Wirtschaftszweig der Union wandte darüber hinaus ein, die Kommission hätte zur Berechnung der individuellen Spannen für die beiden von dieser Überprüfung betroffenen Ausführer die bei der Ausgangsuntersuchung zur Berechnung des residualen Zolls für die VR China verwendete Methodik zugrunde legen sollen. Dieser Einwand wurde zurückgewiesen, da der residuale Zoll für Unternehmen berechnet wurde, die an der Ausgangsuntersuchung nicht mitgearbeitet hatten. Damit ist folglich kein Vergleich mit der Berechnung eines individuellen Zolls für einen mitarbeitenden Ausführer möglich, dem die MWB verweigert wurde.
(42)
Die oben erwähnten Berichtigungen des Normalwerts waren notwendig, um einen fairen Vergleich des Ausfuhrpreises für synthetisch hergestellte Weinsäure mit dem Normalwert bei natürlicher Herstellung zu gewährleisten. Die Zugrundelegung der Inlandsverkaufspreise in Argentinien mit anschließender Berichtigung des Normalwerts und/oder des Ausfuhrpreises nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung hätte keinen fairen Vergleich ermöglicht. Die Einwände wurden deshalb zurückgewiesen.
E. VERPFLICHTUNGEN
(43)
Ein ausführender Hersteller in der VR China bot eine Preisverpflichtung nach Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung an. Aufgrund der Volatilität des Ausfuhrpreises eignet sich die betroffene Ware nicht für eine Festpreisverpflichtung. Deshalb bot der ausführende Hersteller eine Indexierungsklausel an, ohne jedoch anzugeben, wie die Indexierung zu berechnen wäre. Zusätzlich bot er eine Indexierung auf der Grundlage des verzerrten Benzol-Inlandspreises in der VR China an, was jedoch nicht akzeptabel war.
(44)
Außerdem stellt dieser ausführende Hersteller unterschiedliche Typen anderer chemischer Erzeugnisse her und könnte diese über verbundene Handelsgesellschaften an die gleichen Kunden in der Europäischen Union verkaufen. Dadurch würde ein ernstzunehmendes Risiko für Ausgleichsgeschäfte entstehen; zudem wäre eine wirksame Überwachung außerordentlich schwierig.
(45)
Im Übrigen gibt es unterschiedliche Typen der betroffenen Ware, die sich nicht ohne Weiteres voneinander unterscheiden lassen, aber beträchtliche Preisunterschiede aufweisen. Daher würden die unterschiedlichen Mindestpreise, die der ausführende Hersteller anbot, die Überwachung unmöglich machen. Aufgrund dieser Sachlage wurde der Schluss gezogen, dass die Verpflichtungsangebote nicht angenommen werden können -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Tabelle in Artikel 1 Absatz 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 349/2012 erhält folgende Fassung:
„Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
13,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
8,3 %
A689
Alle übrigen Unternehmen (außer Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou - TARIC-Zusatzcode A687)
34,9 %
A999“
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 26. Juni 2012.