PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 82/2011 DES RATES
vom 31. Januar 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Sperrholz aus Okoumé mit Ursprung in der Volksrepublik China im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 und zur Einstellung einer teilweisen Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf die Artikel 9 Absatz 4 und 11 Absätze 2, 3, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Nach einer Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1942/2004 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Sperrholz aus Okoumé mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein. Die Zollsätze betrugen zwischen 6,5 % und 23,5 % für vier Hersteller und 66,7 % für alle übrigen Hersteller.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung und Einleitung einer teilweisen Interimsüberprüfung von Amts wegen
(2)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (3) der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Sperrholz aus Okoumé mit Ursprung in der VR China erhielt die Kommission einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung.
(3)
Die Auslaufüberprüfung wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der von der Europäischen Föderation der Sperrholzindustrie (FEIC) („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern eingereicht worden war, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der Unionsproduktion von Sperrholz aus Okoumé entfällt. Der Antrag wurde damit begründet, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings und einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen wäre.
(4)
Nachdem gegen einige französische Hersteller von Sperrholz aus Okoumé vor einem französischen Gericht ein Verfahren wegen wettbewerbswidrigen Verhaltens geführt wurde, konnte zudem nicht ausgeschlossen werden, dass dieses Verhalten die Schadensbewertung in der Ausgangsuntersuchung verzerrt haben könnte. Daher wurde es für angemessen erachtet, gleichzeitig auch von Amts wegen eine Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung einzuleiten, um die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere im Vergleich zur Lage während des Untersuchungszeitraums der Ausgangsuntersuchung, erneut zu prüfen.
(5)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung und einer auf die Schadensuntersuchung beschränkten teilweisen Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absätze 2 und 3 der Grundverordnung vorlagen, und veröffentlichte eine Bekanntmachung der Einleitung dieser Überprüfungen im Amtsblatt der Europäischen Union (4) (Einleitungsbekanntmachung).
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum
(6)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
(7)
Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(8)
Die Kommission unterrichtete die ihr bekannten Unionshersteller, die ausführenden Hersteller in der VR China, die bekanntermaßen betroffenen Verwender und Einführer sowie die Behörden der VR China offiziell über die Einleitung der Überprüfungen.
(9)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4. Stichprobenverfahren
(10)
Angesichts der Vielzahl der Unionshersteller, Einführer und ausführenden Hersteller in der VR China erschien es geboten, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die obengenannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(11)
Nur ein einziger chinesischer ausführender Hersteller meldete sich und legte die angeforderten Informationen fristgerecht vor. Daher wurde entschieden, dass die Auswahl einer Stichprobe chinesischer ausführender Hersteller nicht erforderlich war. Dem einzigen kooperierenden ausführenden Hersteller in der VR China wurde ein Fragebogen zugesandt; er stellte jedoch in der Folge seine Mitarbeit ein und übermittelte niemals eine Antwort auf den Fragebogen. Daher stützen sich die Feststellungen, wie unter Randnummer 20 erläutert, nach Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen.
(12)
Zehn Unionshersteller lieferten die geforderten Informationen fristgerecht und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der Informationen der kooperierenden Unionshersteller wählte die Kommission eine Stichprobe von fünf Unionsherstellern aus, auf die rund 40 % der Verkäufe aller Unionshersteller an unabhängige Abnehmer in der Union im UZÜ sowie rund 35 % der Produktion aller Unionshersteller im UZÜ entfielen. Die Stichprobenauswahl erfolgte auf der Grundlage des größten repräsentativen Verkaufsvolumens, das in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnte, wobei auch die geografische Verteilung der Unionshersteller berücksichtigt wurde.
(13)
Die Kommission sandte Fragebogen an die fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller. Zwei der Unternehmen in der Stichprobe stellten ihre Mitarbeit nach der Stichprobenbildung ein. Da auf die drei Unternehmen, die beantwortete Fragebogen zurücksandten, noch immer rund 30 % der Verkäufe aller Unionshersteller an unabhängige Abnehmer in der Union im UZÜ entfielen, wurde die Stichprobe als nach wie vor repräsentativ erachtet.
(14)
Die Kommission sandte zudem einen Minifragebogen an die fünf nicht für die Stichprobe ausgewählten Hersteller, an die beiden Hersteller, die nicht mehr mitarbeiteten, sowie an zwei weitere ihr bekannte Hersteller, um Informationen über Wirtschaftsindikatoren einzuholen, die sich auf eine größere Anzahl von Unionsherstellern beziehen. Von sieben Herstellern gingen Antworten auf diese Minifragebogen ein.
5. Überprüfung der vorgelegten Informationen
(15)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Anhaltens oder der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
5.1.
Unionshersteller
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanien),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Frankreich),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Frankreich).
5.2.
Hersteller im Vergleichsland
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Türkei).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(16)
Die betroffene Ware ist dieselbe wie in der Ausgangsuntersuchung, nämlich Sperrholz ausschließlich aus Furnieren mit einer Dicke von 6 mm oder weniger, mit mindestens einer äußeren Lage aus Okoumé, ohne Dauerbeschichtung aus einem anderen Material, mit Ursprung in der VR China, das derzeit unter dem KN-Code ex 4412 31 10 (früher ex 4412 13 10) eingereiht wird. Die betroffene Ware wird für eine Vielzahl von Endverwendungen eingesetzt. Im Bauwesen verwenden es Schreiner und Tischler im Außenbereich als Platten für Verkleidungen und Verschalungen, für die Herstellung von Fensterläden und als Außensperrholz für Kellergeschosse, Balustraden und Uferbefestigungen. Aber es wird auch für eher dekorative Zwecke verwendet, unter anderem in Straßenfahrzeugen (z.B. Autos, Bussen, Wohnwagen und Wohnmobilen), im Schiffsbau (Jachten) sowie in der Möbel- und Türindustrie
(17)
Es gibt zwei Haupttypen von Okoumé-Sperrholz, nämlich „durchgehend“ Okoumé und „Deckfurnier“, bei dem mindestens eine der äußeren Lagen aus Okoumé, der Rest jedoch aus anderen Holzarten besteht. Beide Haupttypen haben dasselbe äußere Erscheinungsbild. Trotz unterschiedlicher mechanischer Eigenschaften haben sie dieselben grundlegenden materialphysikalischen Eigenschaften und dieselben Anwendungsgebiete.
2. Gleichartige Ware
(18)
Wie in der Ausgangsuntersuchung festgestellt und in dieser Untersuchung bestätigt wurde, weisen das in der VR China hergestellte und auf dem chinesischen Markt verkaufte Okoumé-Sperrholz und die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und in der Union verkaufte Ware im Wesentlichen dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und Verwendungen auf. Daher werden diese Waren als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(19)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem etwaigen Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber der VR China das Dumping wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
(20)
Wie unter Randnummer 11 ausgeführt, musste sich die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings nach Artikel 18 der Grundverordnung in Anbetracht der mangelnden Mitarbeit seitens der ausführenden Hersteller in der VR China auf Informationen stützen, die der Kommission aus anderen Quellen zugänglich waren. Da keine ausführlichen Informationen darüber vorlagen, welche genauen Warentypen aus der VR China in die Union ausgeführt wurden, musste dabei der Vergleich des Normalwerts mit den Ausfuhrpreisen auf die beiden unter Randnummer 17 beschriebenen Haupttypen von Sperrholz aus Okoumé beschränkt bleiben.
(21)
Infolgedessen beruhte die Analyse überwiegend auf den handelsstatistischen Daten von Eurostat. Zusätzlich hatte einer der ausführenden Hersteller in der VR China bis Juni 2009 die regelmäßigen Berichte übermittelt, die nach Randnummer 61 der Verordnung (EG) Nr. 1942/2004 zwecks Überwachung der Verkäufe vorgelegt werden sollten. Informationen aus diesen Berichten konnten daher in gewissem Umfang für die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings verwendet werden.
1. Normalwert
1.1. Vergleichsland
(22)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller in Transformationsländern, denen keine Marktwirtschaftsbehandlung gewährt wird, der Normalwert auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem Drittland mit Marktwirtschaft (Vergleichsland) zu ermitteln.
(23)
In der Einleitungsbekanntmachung war die Türkei, die bereits in der Ausgangsuntersuchung als Vergleichsland herangezogen worden war, auch für die jetzige Auslaufüberprüfung als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen. Trotz einer entsprechenden Aufforderung nahm keine der interessierten Parteien zur Wahl der Türkei Stellung. Daher wurde auf der Grundlage der zum Zeitpunkt der Auswahl zur Verfügung stehenden Informationen der Schluss gezogen, dass die Türkei als Vergleichsland am besten geeignet war.
1.2. Ermittlung des Normalwerts
(24)
Ein türkischer Hersteller kooperierte und übermittelte einen beantworteten Fragebogen. Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der Angaben dieses kooperierenden türkischen Herstellers, die in seinem Betrieb überprüft wurden, wie folgt ermittelt.
(25)
Der Normalwert wurde für die beiden unter Randnummer 17 beschriebenen Hauptwarentypen ermittelt. Für einen der Hauptwarentypen wurden dem die Preise zugrunde gelegt, die für Verkäufe auf dem türkischen Inlandsmarkt gezahlt wurden oder zu zahlen waren, da diese Verkäufe der Untersuchung zufolge in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr erfolgten. Für den anderen Hauptwarentyp, der von dem türkischen Hersteller hergestellt, jedoch nicht auf dem Inlandsmarkt verkauft wurde, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
(26)
Zur rechnerischen Ermittlung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die entstandenen Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) und die gewogene durchschnittliche Gewinnspanne bei Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr zu den durchschnittlichen Produktionskosten im UZÜ hinzugerechnet.
2. Ausfuhrpreis
(27)
Wie vorstehend ausgeführt, wurde der Ausfuhrpreis aufgrund der mangelnden Mitarbeit der chinesischen ausführenden Hersteller nach Artikel 18 der Grundverordnung anhand der Handelsstatistik von Eurostat ermittelt. Da Eurostat nicht über nach Warentypen von Okoumé-Sperrholz gegliederte Informationen verfügt, wurden die Ausfuhrpreise für jeden der beiden Haupttypen von Okoumé-Sperrholz geschätzt, indem die entsprechenden Daten auf der Grundlage des bei dem türkischen kooperierenden Hersteller festgestellten Preisunterschieds (in Prozent) zwischen durchgehendem Okoumé und Deckfurnier berichtigt wurden. Der sich ergebende Preisunterschied wurde dann auf die gewogenen durchschnittlichen Preise der Eurostat-Statistik angewandt.
(28)
Die Berechnung der chinesischen Ausfuhrmengen für jeden der beiden Haupttypen von Okoumé-Sperrholz erfolgte, ausgehend von den Eurostat-Angaben zu den Gesamtmengen, anhand des Verhältnisses zwischen durchgehendem Okoumé und Deckfurnier, wie es aus den unter Randnummer 21 genannten Berichten für den sich mit dem UZÜ überschneidenden Zeitraum hervorging.
3. Vergleich
(29)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Unterschiede vorgenommen, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten. Auf dieser Grundlage wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten vorgenommen und die entsprechenden Beträge abgezogen. Da die chinesischen ausführenden Hersteller nicht mitarbeiteten, wurden die Beträge dieser Berichtigungen auf der Grundlage der verfügbaren Informationen festgelegt.
4. Dumpingspanne
(30)
Die ermittelte Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, beträgt 34,2 %.
5. Wahrscheinliche Einfuhrentwicklung bei Aufhebung der Maßnahmen
5.1. Vorbemerkungen
(31)
Außer dem Vorliegen von Dumping im UZÜ wurde auch untersucht, ob ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist. Da keiner der chinesischen ausführenden Hersteller mitarbeitete, wurden den nachstehenden Schlussfolgerungen zu Einfuhrmengen und Kapazitätsreserven nach Artikel 18 der Grundverordnung die verfügbaren Informationen zugrunde gelegt, nämlich die Handelsstatistik und Stellungnahmen interessierter Parteien.
5.2. Einfuhrmenge
(32)
Der Eurostat-Handelsstatistik zufolge sind die tatsächlichen Einfuhren von Sperrholz aus Okoumé aus der VR China in die Union seit dem ursprünglichen UZ erheblich zurückgegangen, dennoch gelang es den chinesischen Herstellern, mit 4,7 % Marktanteil im UZÜ auf dem Unionsmarkt präsent zu bleiben.
5.3. Produktionskapazität, Kapazitätsreserven
(33)
Da die chinesischen ausführenden Hersteller von Okoumé-Sperrholz nicht kooperierten, wurde die Lage der chinesischen Sperrholzindustrie insgesamt (Herstellung von Sperrholz aus sämtlichen Holzarten) untersucht. Wie unter Randnummer 89 der Verordnung (EG) Nr. 988/2004 der Kommission (5) zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls im Rahmen der Ausgangsuntersuchung dargelegt, zeigte sich, dass Sperrholzhersteller mit ein und denselben Maschinen Sperrholz aus unterschiedlichen Holzarten herstellen können und dies auch tun. Der Antragsteller legte eine Berechnung der in der VR China hergestellten Menge von Sperrholz aus Okoumé vor, der die Menge des auf dem chinesischen Markt verfügbaren Okoumé-Rundholzes zugrunde lag, die sich im UZÜ auf schätzungsweise 900 000 m3 belief. Der Antragsteller schätzte des Weiteren, dass rund 85 % oder 765 000 m3 davon für die Herstellung von Sperrholz verwendet wurden. Die tatsächliche Produktion von Sperrholz aus Okoumé lässt sich nur schwer schätzen, da das Warensortiment, das einen erheblichen Einfluss auf die möglichen Produktionsmengen hat, aufgrund der mangelnden Mitarbeit chinesischer ausführender Hersteller unbekannt ist. Eine Schätzung der Produktionskapazität auf der Grundlage von Okoumé-Rundholz zeigt jedoch deutlich, dass die Produktionskapazität in der VR China bei jedem denkbaren Warensortiment weit über den in der Union verbrauchten Mengen (291 000 m3 im UZÜ, siehe Randnummer 41) liegt.
(34)
Darüber hinaus wurde sowohl im Rahmen dieser Untersuchung als auch in der Ausgangsuntersuchung festgestellt, dass von denselben Unternehmen und mit denselben Maschinen Sperrholz aus unterschiedlichen Holzarten hergestellt wird. Daher ist damit zu rechnen, dass die chinesischen Hersteller, die sich gegenwärtig auf die Herstellung anderer, weniger lukrativer Sperrholztypen konzentrieren, bei einem Verzicht auf Maßnahmen ihre Produktion in zunehmendem Maße auf Sperrholz aus Okoumé verlagern würden. Der chinesischen Ausfuhrstatistik zufolge beliefen sich die chinesischen Sperrholzausfuhren im UZÜ auf mehr als 5 Mio. m3, das ist etwa das 17-fache des Unionsmarkts für Okoumé-Sperrholz. Folglich wäre lediglich eine geringfügige Änderung des Warensortiments erforderlich, um die für die Ausfuhr zur Verfügung stehenden Mengen von Okoumé-Sperrholz ganz erheblich zu steigern.
5.4. Menge und Preis der Einfuhren aus der VR China in die Union und in andere Drittländer
(35)
Im Jahr 2009 gelangte den chinesischen Ausfuhrdaten zufolge nur ein geringer Teil (rund 5 %) der chinesischen Ausfuhren von tropischem Sperrholz auf den Unionsmarkt. Im Vergleich zu den Preisen der Ausfuhren auf andere Märkte wurden diese Verkäufe zu recht hohen Preisen getätigt. Daher ist es wahrscheinlich, dass im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen ein größerer Anteil der chinesischen Ausfuhren von Sperrholz aus Okoumé auf den Unionsmarkt gelenkt würde.
5.5. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(36)
Die Untersuchung ergab, dass die betroffene Ware nach wie vor zu gedumpten Preisen und in nicht unerheblichen Mengen auf dem Unionsmarkt verkauft wird. Darüber hinaus deuten die zur Verfügung stehenden Informationen darauf hin, dass die Produktionsmengen in der VR China sehr groß sind und dass der Anteil der Ausfuhren auf den Unionsmarkt gegenwärtig durch die geltenden Maßnahmen begrenzt wird. Daher ist damit zu rechnen, dass Okoumé-Sperrholz, das derzeit zu niedrigeren Preisen in andere Länder ausgeführt wird, im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen auf den Unionsmarkt umgeleitet würde. Zudem dürften die chinesischen Sperrholzhersteller ihre Produktion von Sperrholz aus Okoumé steigern, wenn die Maßnahmen außer Kraft treten, da der Unionsmarkt für Okoumé-Sperrholz vergleichsweise lukrativ ist.
(37)
Aus diesen Gründen wird der Schluss gezogen, dass im Falle eines Außerkrafttretens der geltenden Antidumpingmaßnahmen ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(38)
In der Union wird die gleichartige Ware bekanntermaßen von sechzehn Herstellern in Zypern, Frankreich, Griechenland, Italien, Portugal und Spanien hergestellt. Die Gesamtproduktion der Union beläuft sich schätzungsweise auf 235 000 m3. Die Unionshersteller, auf die die EU-Gesamtproduktion entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Im Bezugszeitraum der Ausgangsuntersuchung bestand der Unionsmarkt aus den EU-15-Mitgliedstaaten. Da die Herstellung von Okoumé-Sperrholz in den 12 neuen EU-Mitgliedstaaten eher unbedeutend ist, ist jedoch ein Vergleich zwischen der derzeitigen Untersuchung und der Ausgangsuntersuchung sinnvoll.
(39)
Wie unter Randnummer 10 erwähnt, wurde eine Stichprobe aus drei Herstellern, auf die rund 30 % der Unionsverkäufe aller Unionshersteller an unabhängige Abnehmer im UZÜ und rund 26 % der Produktion aller Unionshersteller im UZÜ entfielen, eingehend geprüft. Die folgenden Unternehmen bildeten die Stichprobe:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanien),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Frankreich),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Frankreich).
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(40)
Der Unionsverbrauch von Okoumé-Sperrholz wurde anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union und anderer Unionshersteller auf dem Unionsmarkt sowie der Menge der Einfuhren aus Drittländern in die Union auf der Grundlage von Eurostat-Daten ermittelt.
(41)
Insgesamt ging der Unionsverbrauch zwischen dem UZ in der Ausgangsuntersuchung und dem UZÜ der laufenden Überprüfung um 35 % zurück. Im Bezugszeitraum der laufenden Überprüfung war der Unionsverbrauch um 22 % rückläufig. Dies erklärt sich allgemein durch die Tatsache, dass Sperrholz aus Okoumé in gewissem Umfang durch andere tropische Holzarten wie Red Canarium, Bankirai oder Meranti ersetzt wurde. Im Jahr 2008 und im UZÜ trugen die Wirtschaftskrise und der dadurch ausgelöste Abschwung in einigen Branchen zur rückläufigen Entwicklung der Nachfrage nach Okoumé-Sperrholz in der Union bei.
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Quelle: Fragebogenantworten, Daten aus dem Überprüfungsantrag und Eurostat-Daten
2. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der VR China
(42)
Die tatsächlichen Einfuhren der betroffenen Ware in die Union gingen von 83 606 m3 im ursprünglichen UZ auf 23 531 m3 im Jahr 2006 zurück. Anschließend erhöhten sich diese Einfuhren von 2006 bis 2008 um mehr als 20 % und fielen dann von 2008 bis zum Ende des UZÜ drastisch auf 54 % ihres Niveaus von 2006.
Einfuhren (m3)
2006
2007
2008
UZÜ
VR China
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Quelle: Eurostat
(43)
Der entsprechende Marktanteil weitete sich von 2006 auf 2007 um 3,4 Prozentpunkte aus. Von 2007 auf 2008 ging er um 1,3 Prozentpunkte zurück und von 2008 bis zum Ende des UZÜ verringerte er sich um weitere 4,1 Prozentpunkte. Insgesamt war der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China in die Union im Bezugszeitraum um 2 Prozentpunkte rückläufig.
Marktanteile
2006
2007
2008
UZÜ
VR China
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Quelle: Fragebogenantworten, Daten aus dem Überprüfungsantrag und Eurostat-Daten
(44)
Die Durchschnittspreise der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China stiegen zwischen 2006 und dem Ende des UZÜ um 32 %. Im Einzelnen erhöhten sich diese Preise von 2006 auf 2007 um 22 %, von 2007 auf 2008 um weitere 3 Prozentpunkte und von 2008 bis zum Ende des UZÜ nochmals um 7 Prozentpunkte.
Einfuhren (EUR/m3)
2006
2007
2008
UZÜ
VR China
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Quelle: Eurostat
3. Preisunterbietung
(45)
Für die Zwecke der Preisunterbietungsanalyse wurden die gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise je Warentyp, die die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der betreffenden Einfuhren verglichen. Der Vergleich erfolgte nach Abzug aller Preisnachlässe und Rabatte.
(46)
Es wurde festgestellt, dass die Einfuhren aus der VR China die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ um durchschnittlich 10 % unterboten.
(47)
In der Ausgangsuntersuchung wurde eine Berichtigung für den Qualitätsunterschied zwischen der aus der VR China eingeführten betroffenen Ware und der vom Wirtschaftszweig der Union verkauften gleichartigen Ware vorgenommen. In der aktuellen Untersuchung wurde die Kodierung der Warentypen in den Fragebogen entsprechend angepasst. Folglich wurde, da der Qualitätsunterschied in der aktuellen Untersuchung berücksichtigt wurde und von den chinesischen ausführenden Herstellern keine Angaben zu etwaigen zusätzlichen Qualitätsunterschieden vorgelegt wurden, die in der Ausgangsuntersuchung vorgenommene Berichtigung nicht auf die aktuelle Untersuchung übertragen. Im UZ der Ausgangsuntersuchung wurden die betroffenen Waren mit Ursprung in der VR China in der Union zu Preisen verkauft, die zwischen 11 % und 52 % unter den Preisen den Wirtschaftszweigs der Union lagen.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(48)
Alle in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung aufgeführten Schadensindikatoren wurden analysiert. Die Indikatoren zu Produktionsmenge, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Beschäftigung, Verkaufsmenge, Verkaufspreisen, Produktivität und Marktanteil wurden anhand der für den gesamten Wirtschaftszweig der Union eingeholten Daten geprüft. Die Untersuchung aller anderen Schadensindikatoren stützte sich auf die von den Unionsherstellern in der Stichprobe vorgelegen Angaben, die in den Betrieben der einzelnen Unternehmen überprüft wurden.
a) Produktion
(49)
Die Produktionsmenge des Wirtschaftszweigs der Union erhöhte sich von 2006 auf 2007 um 31 % und ging dann von 2007 auf 2008 um 2 Prozentpunkte sowie von 2008 bis zum Ende des UZÜ um weitere 13 Prozentpunkte zurück. Trotz des Anstiegs der Produktion um 16 % zwischen 2006 und dem Ende des UZÜ liegt das Produktionsvolumen des Wirtschaftszweigs der Union weiterhin unter dem in der Ausgangsuntersuchung festgestellten Niveau, also unter 283 265 m3 (Produktionsmenge 2002) und 267 591 m3 (Produktionsmenge im ursprünglichen UZ).
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(50)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union weitete sich von 2006 auf 2007 um 33 % und von 2007 auf 2008 um weitere 12 Prozentpunkte aus. Zwischen 2008 und dem Ende des UZÜ blieb die Produktionskapazität unverändert. Insgesamt stieg die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 45 %. Die Kapazitätsauslastung lag 2006 bei 51 % und ging im UZÜ auf 41 % zurück.
2006
2007
2008
UZÜ
Produktionskapazität (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Kapazitätsauslastung
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag
c) Beschäftigung
(51)
Die Zahl der im Wirtschaftszweig der Union beschäftigten Arbeitnehmer stieg von 2006 bis zum Ende des UZÜ um 11 %. Im Einzelnen verzeichnete die Beschäftigtenzahl von 2006 auf 2007 einen Anstieg um 21 % und blieb dann 2008 mehr oder weniger auf diesem Niveau. Von 2008 bis zum Ende des UZÜ ging die Zahl der Beschäftigten um 9 Prozentpunkte zurück. Infolge von Unternehmensschließungen und Umstrukturierungen erreichte die Beschäftigtenzahl im Bezugszeitraum nie mehr ihr in der Ausgangsuntersuchung festgestelltes Niveau.
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung (in Personen)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag
d) Verkaufsmenge
(52)
Im Bezugszeitraum sank die Menge der Verkäufe der Unionshersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt um 16 %. Von 2006 auf 2007 blieb die Verkaufsmenge konstant, 2008 und im UZÜ ging sie dann zurück. Im Bezugszeitraum wiesen die Verkaufsmengen dieselbe Größenordnung auf wie im Bezugszeitraum der Ausgangsuntersuchung.
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverkaufsmenge (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag
e) Verkaufspreise
(53)
Von 2006 auf 2007 erhöhten sich die durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, um 13 %, von 2007 auf 2008 um weitere 5 Prozentpunkte. Im Laufe des UZÜ fielen diese Preise auf ihr Niveau von 2007 zurück. Insgesamt verzeichneten die Unionsverkaufspreise im Bezugszeitraum einen Anstieg um 13 %.
2006
2007
2008
UZÜ
Preis auf dem Unionsmarkt (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag
f) Produktivität
(54)
Die Produktivität der Belegschaft der Unionshersteller nahm im Bezugszeitraum, gemessen als Produktion (in Kubikmetern) je Beschäftigten pro Jahr, um 4 % zu. Dies ist darauf zurückzuführen, dass die Produktion rascher anstieg als das Beschäftigungsniveau, was auf eine Effizienzsteigerung der Unionshersteller hindeutet.
2006
2007
2008
UZÜ
Produktivität (in m3 je Beschäftigten)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag
g) Marktanteil
(55)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union weitete sich im Bezugszeitraum um nahezu 6 Prozentpunkte aus. Im Einzelnen verkleinerte er sich von 2006 auf 2007 zunächst um 3 Prozentpunkte und blieb von 2007 auf 2008 mehr oder weniger unverändert. Von 2008 bis zum Ende des UZÜ stieg er dann um 8,6 Prozentpunkte auf 80,2 %. Die Ausweitung des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum ist das Ergebnis eines Rückgangs der Unionsverkäufe bei einem gleichzeitigen noch stärkeren Rückgang des Unionsverbrauchs.
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil der Unionshersteller
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Quelle: Fragebogenantworten, Daten aus dem Überprüfungsantrag und Eurostat-Daten
h) Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(56)
Die Einfuhren im UZÜ waren trotz der geltenden Maßnahmen weiterhin erheblich gedumpt, wenn auch insgesamt in geringerem Umfang als in der Ausgangsuntersuchung. Angesichts der Menge und des Preises der gedumpten Einfuhren können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspanne, die beträchtlich ist, nicht als unerheblich betrachtet werden. Obgleich eine leichte Erholung von dem früheren Dumping festgestellt werden konnte, ist der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor für die schädigenden Auswirkungen gedumpter Einfuhren auf den Unionsmarkt anfällig.
(57)
Zur Gesamtlage des Wirtschaftszweigs der Union ist festzustellen, dass seit der Ausgangsuntersuchung mehrere Hersteller ihre Betriebe geschlossen haben. Den vorliegenden Informationen zufolge ging der größte Unionshersteller des ursprünglichen UZ im Jahr 2008 in Konkurs; er fuhr seine Produktion zunächst zurück und stellte sie dann gänzlich ein. Zwei weitere Unionshersteller, die in der Ausgangsuntersuchung in der Stichprobe waren, schlossen 2005 bzw. 2006. Ein französischer Hersteller gab Anfang 2009 ebenfalls sein Geschäft auf. Zudem musste ein griechischer Hersteller seine Produktion beträchtlich kürzen. Diese Entwicklungen mögen zwar zu einem gestiegenen Marktanteil der verbleibenden Unionshersteller beigetragen haben, sie zeigen jedoch, dass der Wirtschaftszweig der Union insgesamt nach wie vor instabil und gefährdet ist.
a) Bestände
(58)
Die Schlussbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller vergrößerten sich im Bezugszeitraum um nahezu das Fünffache. Im Vergleich zum Bezugszeitraum der Ausgangsuntersuchung, als Okoumé-Sperrholz nur auf Bestellung hergestellt wurde, scheinen nunmehr größere Mengen auf Lager gehalten zu werden. Dies war vor allem 2008 und im UZÜ als Folge der rückläufigen Verkaufsmengen der Fall.
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestand (in m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Quelle: Fragebogenantworten
b) Löhne
(59)
Die jährlichen Lohnkosten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller stiegen im Verlauf des UZÜ um 26 %. Im Einzelnen erhöhten sich die jährlichen Lohnkosten von 2006 auf 2007 um 29 %. Von 2007 auf 2008 gingen sie dann um 3 Prozentpunkte zurück. Zwischen 2008 und dem Ende des UZÜ blieben sie unverändert.
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Jährliche Lohnkosten (in Euro)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Quelle: Fragebogenantworten
c) Rentabilität und Kapitalrendite
(60)
Die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller belief sich 2006 auf 4,3 %, danach verbesserte sie sich 2007 auf 9,8 %; 2008 belief sie sich auf 8,3 %, bevor sie dann im UZÜ wieder auf 5,9 % zurückging. Die Kapitalrendite („RoI“), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, verringerte sich im Bezugszeitraum um 51 %, d. h. sie sank von 12,5 % im Jahr 2006 auf 6,2 % im UZÜ.
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität der Verkäufe in der Union (in % des Nettoumsatzes)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
RoI (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Quelle: Fragebogenantworten
d) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(61)
Der Nettocashflow aus dem operativen Geschäft der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller verbesserte sich im Bezugszeitraum um 32 %. Es gab keine Hinweise darauf, dass der Wirtschaftszweig der Union Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung hatte.
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in Euro)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Quelle: Fragebogenantworten
e) Investitionen
(62)
Die jährlichen Investitionen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller in die Produktion der gleichartigen Ware erhöhten sich von 2006 auf 2007 um 10 %, von 2007 auf 2008 um 100 Prozentpunkte und von 2008 bis zum Ende des UZÜ um weitere 16 Prozentpunkte. Insgesamt stiegen die Investitionen im Bezugszeitraum um 126 %.
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in Euro)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Quelle: Fragebogenantworten
5. Schlussfolgerung zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(63)
Die Analyse der makroökonomischen und der mikroökonomischen Daten zeigt, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union vergleichsweise stabil ist. Insbesondere konnte sich die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller gegenüber dem in der Ausgangsuntersuchung für die Stichprobenhersteller verzeichneten Niveau von -8,9 % erholen und blieb den gesamten Bezugszeitraum über auf einem durchschnittlichen Niveau zwischen 4,3 % und 9,8 %. Dank der geltenden Maßnahmen gelang es dem Wirtschaftszweig der Union außerdem, auf einem schrumpfenden Markt seinen Marktanteil auszuweiten.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Auswirkungen der voraussichtlichen Einfuhrmengen und Preise im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(64)
Der Wirtschaftszweig der Union scheint sich zwar stabilisiert und von den Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus der VR China erholt zu haben, er hat indessen das in der Zeit vor der Ausgangsuntersuchung verzeichnete Produktions-, Verkaufs- und Beschäftigungsniveau nicht wieder erreicht. Eine Reihe von Unionsherstellern musste schließen, was ebenfalls zeigt, dass der Wirtschaftszweig insgesamt noch immer etwas anfällig ist.
(65)
Mehrere Faktoren sprechen für die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen. Erstens wäre der Wirtschaftszweig der Union angesichts der festgestellten gegenwärtigen Preisunterbietung durch die Einfuhren aus der VR China und unter der Annahme, dass das derzeitige niedrige Einfuhrpreisniveau wohl weiterhin anhalten oder sogar noch gesenkt würde, um verlorene Marktanteile wiederzugewinnen, nicht in der Lage, sein derzeitiges Preisniveau aufrechtzuerhalten. Dieser zu erwartende Preisdruck würde die gegenwärtige Erholung des Wirtschaftszweigs der Union gefährden und seine Rentabilität untergraben.
(66)
Zweitens ist es in Anbetracht der erheblichen Produktionskapazitäten der chinesischen ausführenden Hersteller auch wahrscheinlich, dass die (gedumpten) Niedrigpreiseinfuhren zunehmen würden. Dies wiederum würde bedeuten, dass der Wirtschaftszweig der Union Absatzeinbußen erleiden würde, was angesichts der bereits geringen Kapazitätsauslastung im UZÜ zu einem weiteren Produktionsrückgang oder sogar zu weiteren Unternehmensschließungen bei den Unionsherstellern führen könnte.
(67)
Daher wird der Schluss gezogen, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung aufgrund neuerlicher gedumpter Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China besteht.
(68)
Okoumé ist ein tropisches Holz, das überwiegend in Gabun, in geringeren Mengen auch in Äquatorialguinea und in Kamerun wächst. Der antragstellende Verband hat Beweise vorgelegt, denen zufolge die gabunische Regierung ab dem 1. Januar 2010 die Ausfuhren von ungeschältem Okoumé-Rundholz aus Gabun verboten hat, damit die Verarbeitung des Rundholzes zu Furnierholz im Land verbleibt. Daher wurde geprüft, ob ein solches Verbot, auch wenn es erst nach dem UZÜ in Kraft trat, wesentliche Auswirkungen auf diese Analyse haben könnte.
(69)
Die im Rahmen der Untersuchung eingeholten Informationen deuten darauf hin, dass asiatische Unternehmen, die mehr als 60 % des gabunischen Rundholzes ein-/ausführen, sich offenbar in einer starken Verhandlungsposition gegenüber der Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), dem Hauptausführer von Okoumé-Holz, sowie gegenüber der gabunischen Regierung befinden und von dem Verbot weniger stark betroffen zu sein scheinen als europäische Unternehmen. Da die chinesischen ausführenden Hersteller nicht mitarbeiteten, konnte hierzu keine weitere Folgenabschätzung durchgeführt werden.
(70)
Das Ausfuhrverbot trat erst am 1. Januar 2010 in Kraft, also nach dem UZÜ; bereits Ende 2009 geschnittenes Rundholz durfte während eines Übergangszeitraums bis zum Mai 2010 weiterhin ausgeführt werden. Um die Auswirkungen des Inkrafttretens des Ausfuhrverbots auf die Unionshersteller untersuchen zu können, wurden die Mitglieder des antragstellenden Verbandes am 14. September 2010 um zusätzliche Informationen gebeten. Von vier Unionsherstellern gingen Antworten ein. Zwei der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller besitzen eigene Schälwerke in Gabun und sind daher von dem Verbot offenbar nicht betroffen. Alle Hersteller in der Stichprobe bestätigten indessen die Information, derzufolge chinesische Unternehmen eine starke Verhandlungsposition haben, die es ihnen ermöglicht, sich den Zugang zu Rohstoffen zu sichern, und dass noch abzuwarten bleibt, wie wirksam die Rechtsvorschrift durchgesetzt wird. Die Unionshersteller bestätigten, dass das Okoumé-Angebot knapper geworden ist und die Preise nach dem Ausfuhrverbot für Rundholz aus Gabun gestiegen sind und dass diejenigen Hersteller, die ein Okoumé-Schälwerk in der Union besitzen, am meisten unter der neuen Situation zu leiden haben.
(71)
Auf jeden Fall gilt das Verbot grundsätzlich für alle Ausfuhren, also auch für Ausfuhren in die VR China. Daher scheint die neue rechtliche Lage in Gabun keine Auswirkungen auf die Analyse in dieser Auslaufüberprüfung zu haben.
2. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(72)
Auf der Grundlage der vorstehenden Analyse wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich mit einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufgrund gedumpter Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China zu rechnen wäre.
G. AUF DIE ASPEKTE DER SCHÄDIGUNG BESCHRÄNKTE INTERIMSÜBERPRÜFUNG IM HINBLICK AUF DIE ENTSCHEIDUNG DES FRANZÖSISCHEN CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Wie unter Randnummer 4 erwähnt, wurde gegen mehrere französische Hersteller vor einem französischen Gericht ein Verfahren wegen wettbewerbswidrigen Verhaltens geführt; aus diesem Grund wurde es für angemessen erachtet, von Amts wegen eine teilweise Interimsüberprüfung einzuleiten, um die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere im Vergleich zur Lage während des Untersuchungszeitraums der Ausgangsuntersuchung, erneut zu prüfen.
(74)
In dem genannten Gerichtsverfahren verurteilte der französische Conseil de la Concurrence sechs französische Sperrholzhersteller wegen wettbewerbswidrigen Verhaltens (d. h. Anwendung derselben Preistabellen und gleichzeitige Preiserhöhungen) im Zeitraum von November 1995 bis Mai 2004 zu Geldbußen. In seinem Urteil vom 29. September 2009 bestätigte der Cour d’Appel de Paris die Entscheidung des Conseil de la Concurrence, verfügte dabei jedoch eine leichte Verringerung der Höhe der Geldbußen.
(75)
In der Schadensanalyse des Ausgangsverfahrens wurde eine Stichprobe aus fünf europäischen Herstellern gebildet: drei französischen, einem italienischen und einem portugiesischen Hersteller. Zwei der drei französischen Hersteller in der Stichprobe wurden später zu den vorstehend erwähnten Geldbußen verurteilt. Um den möglichen Einfluss des genannten wettbewerbswidrigen Verhaltens auf die Schadensanalyse zu prüfen, wurden zunächst die durchschnittlichen Verkaufspreise der einzelnen Unternehmen in der ursprünglichen Stichprobe miteinander verglichen. Dabei zeigte sich, dass der durchschnittliche Verkaufsstückpreis bei den beiden später zu Geldbußen verurteilten französischen Herstellern tatsächlich höher war als bei den drei übrigen Unternehmen in der Stichprobe. Die Preisdifferenz lässt sich zum Teil durch die in der Ausgangsuntersuchung getroffenen Feststellungen erklären, dass nämlich diese Hersteller ein unterschiedliches Warensortiment hatten. Führt man jedoch einen eingehenderen Vergleich durch, so zeigt sich, dass die Verkaufsstückpreise der beiden französischen Hersteller im ursprünglichen UZ ebenfalls höher waren, und zwar sowohl für durchgehendes Okoumé (7-30 % höher) als auch für Deckfurnier (3-19 % höher).
(76)
Daher wurden in einem nächsten Schritt die Daten der beiden zu Geldbußen verurteilten französischen Unternehmen aus der Schadensberechnung entfernt, und das Schadensbild der Ausgangsuntersuchung wurde anhand der Daten der verbleibenden drei Stichprobenunternehmen untersucht. Da die makroökonomischen Indikatoren (Produktion, Produktivität, Verkäufe, Marktanteil, Beschäftigung und Wachstum) auf den von zehn Unionsherstellern vorgelegten Informationen beruhten, wurden auch die Daten der anderen zu Geldbußen verurteilten französischen Unternehmen aus dieser Berechnung herausgenommen.
(77)
Die Untersuchung ergab, dass sich die Feststellungen der Ausgangsuntersuchung zu den sogenannten mikroökonomischen Indikatoren ohne die Daten der zu Geldbußen verurteilten französischen Unternehmen nicht wesentlich ändern würden. Im Bezugszeitraum der Ausgangsuntersuchung verringerte sich die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen von 3,5 % auf - 8,9 %. Wären die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller aus der Stichprobe entfernt worden, so hätte sich die Rentabilität von 3,1 % auf - 6,5 % verringert. Die Kapitalrendite der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen ging von 15,6 % auf - 27,5 % zurück; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller wäre sie von 19,3 % auf - 38,9 % gesunken. Die Investitionen der Unternehmen in der Stichprobe verzeichneten einen Rückgang um 80 %; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller hätte der Rückgang 86 % betragen. Der Cashflow der Hersteller in der Stichprobe verringerte sich von 7,6 Mio. EUR auf 59 000 EUR; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller wäre er von 1,5 Mio. EUR auf - 69 000 EUR zurückgegangen. Was die makroökonomischen Daten des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt betrifft, so hätte sich ein nuancierteres Bild ergeben, wenn die Daten der zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller unberücksichtigt geblieben wären. Im Bezugszeitraum der Ausgangsuntersuchung war die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union um 10 % rückläufig; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller hätte der Rückgang 1 % betragen. Die Beschäftigtenzahl im Wirtschaftszweig der Union verringerte sich um 9 %; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller wäre sie konstant geblieben. Der Wert der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union nahm um 7 % ab; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller wäre er um 5 % gestiegen. Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union verringerte sich um 10 %; ohne die zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller hätte sie um 1 % zugenommen.
(78)
Daher wäre, auch wenn sich bei einem Ausschluss der zu Geldbußen verurteilten französischen Hersteller ein nuancierteres Schadensbild ergeben hätte, in der Ausgangsuntersuchung noch immer eine bedeutende Schädigung festzustellen gewesen. Dies ergibt sich insbesondere aus der Entwicklung der sogenannten mikroökonomischen Indikatoren.
(79)
Es wurde ferner geprüft, ob das wettbewerbswidrige Verhalten der französischen Hersteller Auswirkungen auf das Schadensbild in der laufenden Überprüfung gehabt haben könnte. Da das Kartell seit 2004 nicht mehr besteht, konnte keiner der Indikatoren mehr unmittelbar durch das wettbewerbswidrige Vorgehen beeinflusst worden sein. Daher wurde untersucht, ob es indirekt, d. h. über die Kosten der Geldbußen, dennoch zu einer Beeinflussung der Schadensanalyse gekommen sein könnte. Es wurde festgestellt, dass keiner der beiden in die Stichprobe einbezogenen französischen Hersteller bei der Berechnung seiner Rentabilität den Betrag der Geldstrafe eingeschlossen hatte. Mithin ergab die Untersuchung, dass die früheren wettbewerbswidrigen Praktiken oder die verhängten Geldbußen keine Auswirkungen auf die laufende Schadensanalyse hatten.
(80)
Auf der Grundlage der vorstehenden Analyse wird der Schluss gezogen, dass das wettbewerbswidrige Verhalten französischer Hersteller keine Auswirkungen auf die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union hatte, insbesondere im Vergleich zur Lage während des Untersuchungszeitraums der Ausgangsuntersuchung. Daher sollte die teilweise Interimsüberprüfung eingestellt werden.
H. UNIONSINTERESSE
(81)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob zwingende Gründe dafür sprachen, die geltenden Antidumpingmaßnahmen nicht aufrechtzuerhalten. Bei der Prüfung des Unionsinteresses wurde den Interessen aller Beteiligten Rechnung getragen. Alle interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung ihren Standpunkt darzulegen.
(82)
Bekanntlich wurde in der Ausgangsuntersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung zudem um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien in unerwünschter Weise beeinträchtigt haben.
(83)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und der anderen Unionshersteller
(84)
Die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus dem betroffenen Land würde die Chancen des Wirtschaftszweigs der Union verbessern, ein angemessenes Rentabilitätsniveau zu erzielen, da sie dazu beitragen würde, die Verdrängung des Wirtschaftszweigs der Union vom Markt durch große Mengen gedumpter Einfuhren aus der VR China zu vermeiden. Es ist nämlich sehr wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen schädigendes Dumping in erheblichem Umfang erfolgen würde, dem der Wirtschaftszweig der Union nicht standhalten könnte. Der Wirtschaftszweig der Union würde mithin auch künftig von der Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen profitieren.
(85)
Infolgedessen wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der VR China ganz klar im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und der anderen Unionshersteller liegen würde.
2. Interesse der unabhängigen Einführer in der Union
(86)
Zwei unabhängige Einführer in der Union arbeiteten an der Untersuchung mit. Beide sprachen sich gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus, da diese unwirksam und die chinesischen Waren aufgrund von Qualitätsunterschieden nicht mit den vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten gleichartigen Waren vergleichbar seien; sie äußerten außerdem Zweifel an der Wettbewerbsfähigkeit der Okoumé-Sperrholzindustrie der Union. Keines ihrer Vorbringen wurde indessen durch Belege untermauert. Da keinerlei Beweise dafür vorliegen, dass die derzeit geltenden Antidumpingmaßnahmen erhebliche Auswirkungen auf die Einführer hatten, wird der Schluss gezogen, dass sich die Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht nennenswert auf die Einführer in der Union auswirken wird.
3. Interesse der Verwender in der Union
(87)
Von drei Verwendern in Italien, Griechenland und Frankreich gingen Fragebogenantworten ein. Da keiner von ihnen die betroffene Ware aus der VR China bezog und keine weiteren Beweise dafür vorliegen, dass die derzeit geltenden Antidumpingmaßnahmen erhebliche Auswirkungen auf die Verwender hatten, kann der Schluss gezogen werden, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine nennenswerten nachteiligen Auswirkungen auf die Verwender in der Union haben würde.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(88)
Es wird mithin der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe des Unionsinteresses gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen sprechen.
I. ANTIDUMPINGMAßNAHMEN
(89)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden sollte.
Unternehmen
Zollsatz
(%)
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Alle übrigen Unternehmen
66,7
(90)
Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Den Stellungnahmen und Anmerkungen wurde, soweit angezeigt, gebührend Rechnung getragen.
(91)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absätze 2 und 3 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Sperrholz aus Okoumé mit Ursprung in der VR China aufrechterhalten werden.
(92)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzölle gelten ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte betroffene Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) gefertigt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zöllen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zoll.
(93)
Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzölle (z. B. infolge einer Umfirmierung oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission zu richten (6); beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe, die z. B. mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten einhergehen. Sofern erforderlich wird diese Verordnung dann entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(94)
Um das Umgehungsrisiko zu minimieren, das aufgrund der sehr unterschiedlichen Zollsätze besteht, werden in diesem Fall besondere Vorkehrungen für erforderlich gehalten, um eine ordnungsgemäße Erhebung des Antidumpingzolls zu gewährleisten. Zu diesen Vorkehrungen zählt insbesondere die Vorlage einer gültigen Handelsrechnung bei den Zollbehörden der Mitgliedstaaten, die den Bestimmungen im Anhang dieser Verordnung entspricht. Auf Einfuhren, für die keine solche Handelsrechnung vorgelegt wird, wird der für „alle übrigen Unternehmen“ geltende Antidumpingzoll erhoben.
(95)
Sollten sich die Ausfuhren eines der Unternehmen, die in den Genuss niedrigerer individueller Zollsätze gelangen, nach der Einführung der betreffenden Maßnahmen beträchtlich erhöhen, so könnte allein schon der mengenmäßige Anstieg als Veränderung des Handelsgefüges aufgrund der Einführung von Maßnahmen im Sinne des Artikels 13 Absatz 1 der Grundverordnung interpretiert werden. Unter diesen Umständen kann, sofern die Voraussetzungen dafür erfüllt sind, eine Umgehungsuntersuchung eingeleitet werden. Bei einer solchen Untersuchung kann unter anderem geprüft werden, ob es notwendig ist, die unternehmensspezifischen Zollsätze aufzuheben und stattdessen einen landesweiten Zoll einzuführen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Sperrholz aus Okoumé, definiert als Sperrholz ausschließlich aus Furnieren mit einer Dicke von 6 mm oder weniger, mit mindestens einer äußeren Lage aus Okoumé, ohne Dauerbeschichtung aus einem anderen Material, mit Ursprung in der VR China, das derzeit unter dem KN-Code ex 4412 31 10 (TARIC-Code 4412311010) eingereiht wird.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Antidumpingzölle auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Hersteller
Zollsatz
(%)
TARIC-Zusatzcode
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Provinz Jiangsu
Volksrepublik China
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Volksrepublik China
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Provinz 235323, Volksrepublik China
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Provinz Zhejiang
Volksrepublik China
17
A529
Alle übrigen Unternehmen
66,7
A999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Die teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 wird eingestellt.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 31. Januar 2011.