PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1242/2010 DES RATES
vom 20. Dezember 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2 und 5,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1312/98 vom 24. Juni 1998 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) endgültige Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien ein („ursprüngliche Maßnahmen“). Die Zollsätze für die Einfuhren eines indischen ausführenden Herstellers wurden auf 53 % und für alle anderen Einfuhren mit Ursprung in Indien („betroffenes Land“) auf 82 % festgesetzt.
(2)
Im Anschluss an eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung („vorausgegangene Auslaufüberprüfung“) hielt der Rat diese Maßnahmen mit der Verordnung (EG) Nr. 1736/2004 vom 4. Oktober 2004 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien (3) aufrecht.
2. Überprüfungsantrag
(3)
Am 4. Mai 2009 reichte das „Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting Industries“ von Eurocord („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von Seilen aus synthetischen Chemiefasern entfällt, einen Antrag auf Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
(4)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings und einer entsprechenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
(5)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Überprüfung vorlagen; daher leitete sie am 7. Oktober 2009 im Wege einer entsprechenden Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (4) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum
(6)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(7)
Die Kommission unterrichtete die ihr bekannten Unionshersteller, die Ausführer und ausführenden Hersteller im betroffenen Land, die Vertreter des betroffenen Landes, Einführer sowie einen Verwenderverband, die bekanntermaßen betroffen waren, offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(8)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4. Stichprobenverfahren
(9)
Angesichts der Vielzahl der Hersteller in der Union und der ausführenden Hersteller in Indien erschien es geboten, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(10)
Insgesamt meldeten sich fünf indische Hersteller, von denen zwei zu ein und derselben Gruppe gehören, und legten die angeforderten Informationen fristgerecht vor; außerdem äußerten sie den Wunsch, in die Stichprobe aufgenommen zu werden. Vier dieser fünf Unternehmen stellten die betroffene Ware her und führten sie im UZÜ in die Union aus. Das fünfte Unternehmen führte die betroffene Ware im UZÜ nicht in die Union aus. Alle fünf Unternehmen galten als mitarbeitende Unternehmen und wurden für die Stichprobe in Betracht gezogen. Der Umfang der Mitarbeit durch indische Unternehmen, d. h. der Anteil der Ausfuhren in die Union durch die mitarbeitenden indischen Unternehmen im Verhältnis zu allen indischen Ausfuhren in der Union, konnte nicht ermittelt werden, da die von den fünf mitarbeitenden Unternehmen gemeldeten Gesamtausfuhren in die Union im UZÜ aus den unter den Randnummern 21 bis 23 dargelegten Gründen erheblich über der von Eurostat erfassten Menge aller aus Indien ausgeführten Waren lagen.
(11)
Die Stichprobe wurde im Einvernehmen mit den indischen Behörden gebildet und umfasste die vier Unternehmen, die Verkäufe zur Ausfuhr in die Union gemeldet hatten. Zwei der vier Unternehmen der Stichprobe waren verbundene Unternehmen. Es sei daran erinnert, dass in der Ausgangsuntersuchung nur ein ausführender Hersteller mitarbeitete, für den derzeit ein unternehmensspezifischer Antidumpingzollsatz gilt. Außerdem arbeitete keiner der indischen ausführenden Hersteller an der vorausgegangenen Auslaufüberprüfung mit; daher stützen sich die Feststellungen nach Artikel 18 Absatz 1der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen.
(12)
Achtzehn Unionshersteller (alle fünfzehn Antragsteller sowie drei weitere Hersteller, auf die zusammen 78 % der Gesamtproduktion der Union entfallen) legten die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der Informationen der mitarbeitenden Unionshersteller wählte die Kommission eine Stichprobe von fünf Unionsherstellern aus, die etwa 40 % des unter Randnummer 40 definierten Wirtschaftszweigs der Union darstellen und auf die etwa die Hälfte der Verkäufe aller mitarbeitenden Unionshersteller an unabhängige Abnehmer in der Union entfällt. Die Stichprobenauswahl erfolgte auf der Grundlage des größten repräsentativen Verkaufsvolumens und der größtmöglichen geografischen Abdeckung der Hersteller in der Union, die in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnten. Einer der fünf Unionshersteller der Stichprobe nahm seine Produktionstätigkeit im Bezugszeitraum auf, daher wurden die entsprechenden Angaben nicht für die Analyse der Entwicklung der Schadensindikatoren herangezogen, um eine Verzerrung dieser Tendenzen zu vermeiden. Die Angaben der anderen vier Unionshersteller in der Stichprobe, die für die Analyse dieser Entwicklung verwendet wurden, sind jedoch weiterhin repräsentativ.
(13)
Die Kommission sandte den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern sowie den vier in die Stichprobe einbezogenen indischen ausführenden Herstellern Fragebogen zu.
(14)
Antworten auf den Fragebogen gingen von allen fünf Unionsherstellern der Stichprobe ein. Von den vier in die Stichprobe einbezogenen indischen ausführenden Herstellern stellte einer die Mitarbeit ein, die drei anderen (zwei davon verbundene Unternehmen) beantworteten den Fragebogen fristgerecht. Aus diesem Grund wurde die Stichprobe der indischen ausführenden Hersteller schließlich aus den drei indischen Unternehmen gebildet, die den Fragebogen beantworteten.
5. Überprüfung der vorgelegten Informationen
(15)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Anhaltens oder der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
5.1. Ausführende Hersteller in Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionshersteller
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griechenland),
-
Lanex A.S. (Tschechische Republik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österreich).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(16)
Die betroffene Ware ist die gleiche Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, nämlich Bindfäden, Seile und Taue, auch geflochten, auch mit Kautschuk oder Kunststoff getränkt, bestrichen, überzogen oder umhüllt, aus Polyethylen oder Polypropylen, andere als Bindegarne oder Pressengarne, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), sowie aus anderen synthetischen Chemiefasern, und zwar aus Nylon oder anderen Polyamiden oder aus Polyestern, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m). Sie ist derzeit unter den KN-Codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 und 5607 50 19 eingereiht. Die betroffene Ware wird in vielfältiger Weise in der Schifffahrt (insbesondere zum Vertäuen) und in der Fischerei verwendet.
(17)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass die genannten Seile zum Vertäuen aufgrund der angebrachten Spleiße nicht unter die Definition der betroffenen Ware fielen; derartige Waren sollten als „Waren aus Seilen“ angemeldet werden, die unter einem andern KN-Code eingereiht würden (vgl. auch Randnummer 23). Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass auf Seile zum Vertäuen nur im Zusammenhang mit dem Verwendungszweck verschiedener Typen der betroffenen Ware verwiesen wird, die alle als Seile aus synthetischen Chemiefasern nach Randnummer 16 definiert sind.
2. Gleichartige Ware
(18)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung wurde auch in dieser Untersuchung festgestellt, dass die betroffene Ware und die von den indischen ausführenden Herstellern hergestellten und auf dem indischen Markt verkauften Seile aus synthetischen Chemiefasern sowie die von den Unionsherstellern hergestellten und in der Union verkauften entsprechenden Seile in jeder Hinsicht identisch sind und dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften aufweisen. Daher werden die Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
(19)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte Ware nicht mit der betroffenen Ware vergleichbar sei, denn die Unionshersteller verwendeten bereits einen neuen, erheblich teureren Rohstofftyp mit der Bezeichnung Dyneema, da mit diesem Rohstoff hergestellten Waren eine wesentlich höhere Beständigkeit hätten. Die indischen Hersteller der Stichprobe verwendeten diesen Rohstofftyp tatsächlich nicht. Hierzu ist jedoch zum einen festzustellen, dass die fragliche Ware nur einen geringen Anteil der von den Unionsherstellern verkauften Waren ausmacht. Es trifft zwar zu, dass diese Faserart immer öfter von einigen Unionsherstellern verwendet wird, doch machen DYNEEMA-Seile nur einen Bruchteil der Unionsproduktion aus. Wenngleich also die erheblichen Mehrkosten des Rohmaterials (der Preis kann beim 25- bis 30-Fachen liegen) einen gewissen Einfluss auf die Schadensfaktoren haben kann, insbesondere auf den Faktor für die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union, so ist der Einfluss der DYNEEMA-Seile auf die Bewertung insgesamt doch gering aufgrund der überwältigenden, in der Union hergestellten Menge an „Normalseilen“. Zum anderen beruhen alle Berechnungen für diese Auslaufüberprüfung auf einem Vergleich entsprechender Warentypen, wobei unterschiedliche Rohstoffe in die Gleichung eingehen. Damit können die Berechnungen nicht aufgrund von Unterschieden im Sortiment verfälscht werden. Auf jeden Fall weist die Ware, für die Rohstoffe wie Dyneema verwendet werden, weiterhin dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften auf wie die betroffene Ware. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(20)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber Indien das Dumping wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
1. Einfuhrmenge
(21)
Die Eurostat-Daten belegen, dass die Menge der aus Indien eingeführten betroffenen Ware im ganzen Bezugszeitraum unerheblich war. Im UZÜ wurden 31 Tonnen aus Indien eingeführt und damit weniger als 0,1 % des Unionsverbrauchs im UZÜ.
(in t)
2006
2007
2008
UZÜ
Indien
3
4
19
31
Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien, Quelle: Comext
(22)
Überprüften Daten zufolge versandten die drei Unternehmen der Stichprobe im UZÜ jedoch beträchtlich höhere Mengen der betroffenen Ware in die Union, als die von Eurostat erfassten Mengen. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass Einführer in der Ausgangsuntersuchung belegten, dass gewisse Mengen der betroffenen, in Indien erworbenen Ware nicht in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union, sondern in Zolllager verbracht und an Hochseeschiffe oder Offshore-Plattformen verkauft wurden. Ein antragstellender Hersteller brachte das Argument auch in der aktuellen Untersuchung vor. Die Behauptung konnte mangels Mitarbeit von im Hafen ansässigen Händlern an der aktuellen Untersuchung nicht überprüft werden. Anhand der von den ausführenden Herstellern der Stichprobe vorgelegten Kundenliste war jedoch klar erkenntlich, dass es sich bei den meisten Kunden tatsächlich um Lieferanten für die Bereiche Schiffbau, Seefahrt und Offshore in den Unionshäfen handelte. Aus den genannten Gründen dürfte der Unterschied zwischen den statistischen Daten und den Meldedaten auf derartige Verkäufe zurückgehen.
(23)
Zu erwähnen ist auch, dass im Antrag auf eine Auslaufüberprüfung die Behauptung aufgestellt wurde, es läge eine Umgehung vor. Der Antragsteller brachte in diesem Zusammenhang vor, dass bestimmte Mengen von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien unter der KN-Position 5609 (Waren aus […] Bindfäden, Seilen und Tauen), für die keine Maßnahme gilt, in die Union gelangten. Im Rahmen der aktuellen Untersuchung konnten keine Belege für diese Behauptung gefunden werden.
(24)
Anhand der vorgenannten Angaben wurde der Schluss gezogen, dass im UZÜ tatsächlich 31 Tonnen der betroffenen Ware aus Indien in das Zollgebiet der Union eingeführt wurden. Was die überprüften, nicht in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union überführten Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen durch die drei indischen Hersteller der Stichprobe betrifft, so wurden diese den indischen Ausfuhren in andere Drittländer zugeschlagen.
(25)
Da keine nennenswerten Mengen aus Indien in die Union eingeführt wurden, wurden diese nicht als Grundlage für die repräsentative Analyse der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings oder der Schädigung herangezogen. Angesichts derart geringer tatsächlicher Einfuhrmengen kann nicht geschlossen werden, dass im UZÜ schädigendes Dumping durch Einfuhren aus Indien vorlag. Die Analyse konzentrierte sich daher darauf, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein erneutes Auftreten des Dumpings und der Schädigung wahrscheinlich ist.
2. Wahrscheinliche Einfuhrentwicklung bei Aufhebung der Maßnahmen
2.1. Produktionskapazität
(26)
Es wurde untersucht, ob das betroffene Land über ungenutzte Produktionskapazität verfügt, mit deren Hilfe bei Aufhebung der Maßnahmen die gedumpten Ausfuhren möglicherweise wieder aufgenommen werden.
(27)
Die Untersuchung ergab, dass die Produktionskapazität aller drei ausführenden Hersteller der Stichprobe von 2007 bis zum UZÜ kräftig anstieg, während die Kapazitätsauslastung gleichzeitig zurückging. Die Kapazitätsreserven der drei Unternehmen lagen bei etwa 75 % des Unionsverbrauchs im UZÜ. Dies ist ein Hinweis auf einen wahrscheinlichen Anstieg der Menge der Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen.
(28)
Was die anderen indischen Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern betrifft, so ist Garware, das Unternehmen, das seine Mitarbeit nach der Stichprobenbildung einstellte, bekanntlich ein wichtiger Hersteller, der nach Angaben auf seiner Internetsite über eine beachtliche Produktionskapazität verfügt. Zudem wurden im Antrag auf Auslaufüberprüfung vier weitere große indische Hersteller genannt. Außerdem gibt es in Indien mehrere kleine und mittelständische Hersteller, die ihre Ware überwiegend auf dem Inlandsmarkt absetzen. Da diese indischen Hersteller nicht mitarbeiteten, liegen keine Daten zu ihrer Produktionskapazität vor, doch ist davon auszugehen, dass ihre Entwicklung derjenigen der mitarbeitenden Unternehmen ähnelt und dass auch diese Hersteller über Kapazitätsreserven verfügen.
(29)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen stellten alle indischen Hersteller der Stichprobe die Daten zur Kapazitätsreserve ihrer Unternehmen in Frage. Die einschlägigen Daten wurden jedoch von den Unternehmen selber vorgelegt und mittels Kontrollbesuchen in den einzelnen Betrieben überprüft. Diese Vorbringen wurden daher zurückgewiesen.
2.2. Menge der Verkäufe an Unionshäfen und andere Ausfuhrmärkte
(30)
Die Menge der Ausfuhrverkäufe der drei ausführenden Hersteller der Stichprobe an andere Drittländer, einschließlich der Verkäufe an die Unionshäfen, die nicht in das Zollgebiet der Union verbracht werden, sind beträchtlich und stiegen im Bezugszeitraum um etwa 80 %; sie entsprachen damit fast der Hälfte der Gesamtverkäufe der ausführenden Hersteller im UZÜ.
(31)
Die tatsächlichen Einfuhren in die Union selbst fielen nach Einführung der ursprünglichen Maßnahmen praktisch auf Null. Allerdings ist zu bemerken, dass die Menge der Ausfuhrverkäufe der Hersteller der Stichprobe an die Unionshäfen im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich von 61 auf 785 Tonnen, anstieg. Da die tatsächlichen Einfuhrverkäufe an die Union zum Teil über dieselben Absatzkanäle erfolgten wie die an die Unionshäfen verkauften Waren, könnte diese gestiegene Präsenz an den Toren des Unionsmarkts ein Hinweis darauf sein, dass die indischen Hersteller der Stichprobe - und möglicherweise auch andere Hersteller - bei einem Verzicht auf Maßnahmen innerhalb kurzer Zeit mit dem Verkauf erheblicher Mengen der betroffenen Ware auf dem Unionsmarkt beginnen könnten.
(32)
Aufgrund der dargelegten Exportorientierung der indischen Hersteller und ihrer wachsenden Präsenz in Unionshäfen kann geschlossen werden, dass die Mengen der aus Indien in die Union eingeführten Waren bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit hoher Wahrscheinlichkeit erheblich ansteigen wird.
(33)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen wies ein indischer Hersteller darauf hin, dass die indischen Ausfuhren in die ganze Welt gingen, auch an Märkte mit Wachstumspotenzial, und dass daher bei einem Verzicht auf Maßnahmen nicht erneut in erheblichen Mengen Ausfuhren in die Union getätigt würden. Zwar tätigen einige indische Hersteller Ausfuhrverkäufe an viele verschiedene Märkte, doch kann dies nicht als hinreichend dafür erachtet werden, die Schlussfolgerungen anhand des Vorstehenden zu ändern.
2.3. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und dem Normalwert
(34)
Anhand der überprüften Verkäufe der drei ausführenden Hersteller der Stichprobe an die Unionshäfen wurde eine vorläufige Dumpingberechung durchgeführt; wenngleich diese Verkäufe als Ausfuhrverkäufe an andere Drittländer angesehen werden, liefern sie doch gute Hinweise auf mögliche Preise für indische Seile aus synthetischen Chemiefasern bei einem Verzicht auf Zölle. Die Normalwerte stützten sich auf die Inlandspreise auf dem indischen Markt. Anhand dieser Angaben wurde für zwei der drei indischen Hersteller der Stichprobe Dumping festgestellt. Die Dumpingspannen lagen im Durchschnitt bei 10 %, was als beträchtlich angesehen werden kann, wenngleich sie erheblich niedriger sind als in der Ausgangsuntersuchung.
(35)
Bei einem Vergleich der von den drei ausführenden Herstellern der Stichprobe auf anderen Drittlandsmärkten (ohne die Verkäufe an Unionshäfen) erzielten Preise mit den Inlandspreisen ergab sich ein ähnliches Ergebnis; allerdings waren die so ermittelten Dumpingspannen niedriger.
(36)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen brachte ein indischer Hersteller vor, dass bei den Einfuhren aus Indien in die Union kein Dumping festgestellt worden sei. Allerdings wurden auch so gut wie keine tatsächlichen Einfuhren getätigt. Zudem wurde Dumping bei den Verkäufen an Unionshäfen und an andere Drittländer ermittelt. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(37)
Eine andere interessierte Partei behauptete, die in dieser Überprüfung ermittelten Dumpingspannen könnten angesichts der erheblichen Unterschiede bei den Arbeitskosten in der Union und in Asien im Vergleich zu den geltenden Zollsätzen nicht als erheblich betrachtet werden. Dazu ist anzumerken, dass die Arbeitskosten in der Union nicht in die Ermittlung der Dumpingspanne eingehen.
3. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping
(38)
Anhand dieser Analyse wurde geschlossen, dass die ausführenden Hersteller über beträchtliche Kapazitätsreserven verfügen, um bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut Ausfuhren in die Union zu tätigen. Was die Preise betrifft, so wurde bei zwei der Hersteller der Stichprobe festgestellt, dass sie die Ware an andere Drittländer zu gedumpten Preisen verkaufen. Zudem wurden im Antrag fünf weitere große ausführende Hersteller genannt (wenn man Garware einbezieht, das die Mitarbeit einstellte), die sich nach den verfügbaren Informationen vermutlich ebenso verhalten wie die Unternehmen, die ihre Waren an andere Drittländer erkanntermaßen zu gedumpten Preisen verkaufen.
(39)
Der Hinweis auf das anhaltende strategische Interesse der indischen ausführenden Hersteller am Unionsmarkt, das durch ihre steigenden Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen zum Ausdruck kommt, sowie die gewaltigen Kapazitätsreserven machen es wahrscheinlich, dass sie die Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen in erheblichen Umfang wieder aufnehmen würden. Berücksichtigt man das Preisbildungsverhalten der indischen Ausführer auf Drittlandsmärkten, so ist es sehr wahrscheinlich, dass die Wiederaufnahme der Ausfuhren zu gedumpten Preisen erfolgt. Daher wird der Schluss gezogen, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen zu einem erneuten Auftreten des Dumpings führen dürfte.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(40)
Die Unionshersteller, auf die die Gesamtproduktion der Union entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Die Zahl der Unionshersteller liegt schätzungsweise bei etwa 40 Unternehmen.
(41)
Die fünfzehn Unionshersteller, in deren Namen der antragstellende Verband die Auslaufüberprüfung beantragte, sowie drei andere Unionshersteller übermittelten die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen für die Stichprobenauswahl. Wie unter Randnummer 12 dargelegt, wurde eine Stichprobe von fünf Herstellern, die etwa 40 % des Wirtschaftszweigs der Union darstellen, eingehend geprüft. Die folgenden Unternehmen bildeten die Stichprobe:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griechenland),
-
Lanex A.S. (Tschechische Republik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österreich).
(42)
Die achtzehn mitarbeitenden Unionshersteller stellten im UZÜ 78 % der Gesamtproduktion der Union dar (vgl. Randnummer 12).
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(43)
Der Unionsverbrauch an Seilen aus synthetischen Chemiefasern wurde ermittelt anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt (einschließlich der vom antragstellenden Verband geschätzten Verkäufe der nicht mitarbeitenden Unionshersteller) zuzüglich aller Einfuhren in die Union (auf der Grundlage von Eurostat-Daten).
(44)
Ausgehend davon kann geschlossen werden, dass der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum um 7 % zurückging. Auffällig ist der Einbruch des Verbrauchs um 20 % von 2007 bis zum Ende des UZÜ, nachdem er von 2006 bis 2007 noch um 16 % angestiegen war.
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006 = 100)
100
116
107
93
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller), Eurostat (Einfuhren)
2. Einfuhren aus Indien
(45)
Wie bereits unter Randnummer 21 dargelegt, waren die tatsächlichen Einfuhren aus Indien in die Union im gesamten Bezugszeitraum aufgrund der Auswirkungen der geltenden Antidumpingmaßnahmen unerheblich.
(46)
Allerdings sind die indischen Hersteller mittels der Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen, die nicht vom Zoll abgefertigt werden und auf die somit auch nicht die besagten Antidumpingzölle zu entrichten sind, zunehmend an den Toren des Unionsmarktes präsent (vgl. Randnummer 22).
3. Preise und Menge der indischen Ausfuhren an andere Drittländer
(47)
Da die tatsächlichen Einfuhren mit Ursprung in Indien in die Union unerheblich waren, wurden die Preise indischer Ausfuhren an andere Drittländer (einschließlich der nicht dem Antidumpingzoll unterliegenden Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen) mit den Preisen für Unionsverkäufe durch die Unionshersteller der Stichprobe verglichen.
(48)
Auf dieser Grundlage ergab sich, dass die indischen Ausfuhren an andere Drittländer zu Verkaufspreisen getätigt wurden, die beträchtlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen. Der so ermittelte Preisunterschied machte bis zu 46 % aus; im Durchschnitt lag er bei 18 %.
(49)
Wertmäßig erhöhten sich die indischen Ausfuhrverkäufe an andere Drittländer im Bezugszeitraum um mehr als 30 %. Diese Verkäufe stellten fast die Hälfte des Gesamtumsatzes der indischen ausführenden Hersteller der Stichprobe im UZÜ dar.
4. Einfuhren aus anderen Ländern
(50)
Trotz des Verbrauchsrückgangs auf dem Unionsmarkt um 7 % stieg die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum um 18 % an. Dadurch ist der Marktanteil dieser Einfuhren von 17 % auf 22 % angewachsen.
(51)
Zu beachten ist, dass die Einfuhren aus der Volksrepublik China („VR China“) im Bezugszeitraum um 46 % gestiegen sind und nun auf einen Marktanteil von 8,6 % kommen (im Vergleich zu 5,5 % 2006). Zwar kann aufgrund der allgemeinen (und nicht nach Warentyp untergliederten) Beschaffenheit der Eurostat-Daten kein genauer Vergleich angestellt werden, doch scheint der durchschnittliche Preis der chinesischen Einfuhren in die Union erheblich über dem durchschnittlichen Preis der indischen Ausfuhrverkäufe zu liegen. Zudem scheinen die Durchschnittspreise der Einfuhren mit Ursprung in China den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union zu entsprechen.
(52)
Der Marktanteil der Einfuhren mit Ursprung in der Republik Korea („Korea“) in die Union lag im Bezugszeitraum konstant bei etwa 3 %. Zudem war die Einfuhrmenge entsprechend dem geringeren Verbrauch um 6 % zurückgegangen.
(53)
Die Einfuhren aus anderen Drittländern kamen im UZÜ zusammen auf weniger als 2 % des Anteils des Unionsmarkts für Seile aus synthetischen Chemiefasern.
5. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1. Vorbemerkungen
(54)
Alle in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung aufgeführten Schadensindikatoren wurden analysiert. Die Indikatoren für die Verkaufsmenge und den Marktanteil der Unionshersteller wurden anhand der für alle Unionshersteller, also den Wirtschaftszweig der Union, erhobenen Daten analysiert. Für alle anderen Schadensindikatoren stützte sich die Untersuchung auf die von den Unionsherstellern der Stichprobe vorgelegen Angaben, die in den Betrieben der einzelnen Unternehmen überprüft wurden (vgl. Randnummer 15). Wie bereits unter Randnummer 12 dargelegt, nahm einer der Unionshersteller seine Produktionstätigkeit im Bezugszeitraum auf; daher wurden die entsprechenden Angaben nicht für die Analyse der Entwicklung der Schadensindikatoren herangezogen, um eine Verzerrung dieser Tendenzen zu vermeiden.
5.2. Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union
(55)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union sind im Bezugszeitraum deutlich um 12 % zurückgegangen. Der Unionsverbrauch verringerte sich im Bezugszeitraum um 7 %, wobei der Rückgang ab 2007 besonders drastisch ausfiel (vgl. Randnummer 44). Zu betonen ist, dass der Rückgang der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt schneller vonstatten ging als der des Verbrauchs.
2006
2007
2008
UZÜ
EU-Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union (in t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006 = 100)
100
113
102
88
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller)
5.3. Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
(56)
Die im Vorstehenden dargelegte Entwicklung führte für den Wirtschaftszweig der Union von 2006 bis zum Ende des UZÜ zu einem Verlust beim Marktanteil. Der Anteil des Wirtschaftszweigs der Union schrumpfte kontinuierlich während des gesamten Bezugszeitraums und führte zu einem Verlust von 4,6 Prozentpunkten.
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
95
94
Quelle: Untersuchung(Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller)
(57)
Dabei ist zu beachten, dass der beschriebene Verlust des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union im Wesentlichen auf den höheren Marktanteil der chinesischen Einfuhren zurückzuführen war (vgl. Randnummer 50).
5.4. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(58)
Die Produktionsmenge der Unionshersteller der Stichprobe gab in ähnlicher Höhe wie die Verkaufsmengen nach, nämlich um 17 % im Bezugszeitraum. Im selben Zeitraum stieg die Produktionskapazität um 5 %. Dies führte von 2008 bis zum Ende des UZÜ zu einer Verringerung der Kapazitätsauslastung um 20 %.
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion (in t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006 = 100)
100
109
108
83
Produktionskapazität (in t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006 = 100)
100
109
108
105
Kapazitätsauslastung (in %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006 = 100)
100
100
100
80
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.5. Lagerbestände
(59)
Die Lagerbestände der Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern sind im Allgemeinen auf sehr niedrigem Niveau, da die meisten Seile auf Bestellung hergestellt werden. Auffällig war, dass im Bezugszeitraum und vor allem im UZÜ die durchschnittlichen Lagerbestände zurückgingen, was in erster Linie auf eine verringerte Produktion von Seilen aus synthetischen Chemiefasern zurückzuführen war.
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestand (in t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006 = 100)
100
92
108
84
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.6. Verkaufspreise
(60)
Die Durchschnittspreise für die gleichartige in der Union von den Unionsherstellern der Stichprobe verkaufte Ware haben sich im Bezugszeitraum, insbesondere von 2007 bis zum Ende des UZÜ, etwas erholt.
2006
2007
2008
UZÜ
Durchschnittliche Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union (in EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006 = 100)
100
99
108
109
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
(61)
Dabei ist jedoch zu beachten, dass der genannte durchschnittliche Verkaufspreis auf der Grundlage aller Warentypen berechnet wird, einschließlich der hochwertigsten Seile aus synthetischen Chemiefasern, also beispielsweise der mit dem Rohstoff Dyneema hergestellten Seile. Die Preisspanne zwischen den verschiedenen Warentypen ist tatsächlich enorm (vgl. Randnummer 19). In den letzten Jahren hat der Wirtschaftszweig der Union vermehrt höherwertige Waren hergestellt. Daher haben die entsprechenden Seile aus synthetischen Chemiefasern einen wachsenden Anteil an seinem Warensortiment. Derartige Änderungen des Warensortiments in jüngster Zeit sind einer der Gründe für den höheren durchschnittlichen Verkaufsstückpreis des Wirtschaftszweigs der Union.
5.7. Rentabilität
(62)
Zum Teil aufgrund der effizienten geltenden Maßnahmen und zum Teil aufgrund einer Erweiterung ihres Warensortiments konnten die Unionshersteller der Stichprobe ihre Rentabilität im gesamten Bezugszeitraum konstant auf einem gesunden Niveau halten.
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006 = 100)
100
115
104
128
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.8. Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(63)
In den Jahren 2006 und 2007 wurden Investitionen auf verhältnismäßig hohem Niveau getätigt, danach fielen sie wertmäßig auf die Hälfte. Im UZÜ wurden quasi keine Investitionen vorgenommen.
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006 = 100)
100
109
54
5
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.9. Kapitalrendite
(64)
Entsprechend der soliden Rentabilitätsentwicklung erhöhte sich auch die Kapitalrendite im gesamten Bezugszeitraum.
2006
2007
2008
UZÜ
Kapitalrendite (in %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006 = 100)
100
119
122
132
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.10. Cashflow
(65)
Der Cashflow der Unionshersteller der Stichprobe war im Bezugszeitraum relativ konstant.
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006 = 100)
100
132
129
115
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.11. Beschäftigung, Produktivität und Arbeitskosten
(66)
Die Beschäftigungslage bei den Unionsherstellern der Stichprobe entwickelte sich von 2006 bis 2008 positiv. Nach 2008 bis zum Ende des UZÜ ging die Beschäftigung jedoch aufgrund der nachlassenden Marktnachfrage zurück. Durch die geringere Nachfrage und die damit verbundene geringere Produktion fiel auch die Produktivität zwischen 2008 und dem Ende des UZÜ. Die jährlichen Arbeitskosten je Beschäftigten stiegen bis 2008 an, danach gaben sie im UZÜ leicht nach.
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung (in Personen)
638
665
685
623
Index (2006 = 100)
100
104
107
98
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006 = 100)
100
107
114
110
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006 = 100)
100
105
101
85
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.12. Wachstum
(67)
Während der Unionsverbrauch von 2006 bis zum Ende des UZÜ um 7 % zurückging (vgl. Randnummer 44), schrumpften die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 12 % und sein Marktanteil um 6 Prozentpunkte (vgl. Randnummern 55 und 56). Auf der anderen Seite blieb die Menge der tatsächlichen Einfuhren aus Indien aufgrund der geltenden Maßnahmen zwar unerheblich, die Einfuhrmenge aus anderen Ländern dagegen stieg um 18 % an (in erster Linie bedingt durch die Einfuhren aus der VR China), was einem Zuwachs des Marktanteils um 5 Prozentpunkte entsprach (vgl. Randnummer 50). Daher wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union vom Rückgang des Verbrauchs stärker getroffen wurde als andere Marktteilnehmer und damit einen größeren Verlust bei der Verkaufsmenge hinnehmen musste.
5.13. Höhe der Dumpingspanne
(68)
Da die Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien im UZÜ unerheblich waren, konnte für tatsächliche Einfuhren aus Indien keine Dumpingspanne ermittelt werden. Festzuhalten ist jedoch, dass die indischen Ausfuhren an die Unionshäfen, die nicht vom Zoll abgefertigt werden, beträchtlich angewachsen sind und dass ein Teil dieser Verkäufe zu gedumpten Preisen getätigt wurde.
5.14. Erholung von früherem Dumping
(69)
Die Kommission analysierte, ob der Wirtschaftszweig der Union sich noch immer von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholt. Sie gelangte zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union sich bereits weitgehend davon erholen konnte, da die effizienten Antidumpingmaßnahmen über einen langen Zeitraum in Kraft waren.
5.15. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(70)
Dank der effizienten Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien konnte sich der Wirtschaftszweig der Union offenbar weitgehend von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholen.
(71)
Dennoch kann nicht geschlossen werden, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union gesichert ist. Obwohl bestimmte Schadensindikatoren, die Aufschluss über die Finanz- und Ertragslage der Unionshersteller geben, darunter Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow, anscheinend ein verhältnismäßig stabiles Bild zeichnen, deuten andere Schadensindikatoren, insbesondere die Verkaufsmenge und der Marktanteil, die Produktion und die Kapazitätsauslastung sowie die Investitionen, klar darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Union sich am Ende des UZÜ noch immer in einer recht prekären Lage befindet. Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen brachte ein indischer Hersteller vor, der Wirtschaftszweig der Union habe im UZÜ keine Schädigung erlitten. Dazu ist festzustellen, dass nicht behauptet wurde, der Wirtschaftszweig der Union sei im UZÜ bedeutend geschädigt worden. Vielmehr wurde anhand der vorläufigen Feststellungen geschlossen, dass einige der Indikatoren auf eine stabile Lage hinweisen, andere dagegen auf eine Schädigung.
(72)
Einige Parteien behaupteten, die negative Entwicklung einiger Schadensindikatoren seien nicht durch die Einfuhren aus Indien verursacht worden, sondern durch die globale Wirtschaftskrise und den gestiegenen Marktanteil der Einfuhren aus der VR China. Dazu ist festzuhalten, dass die negative Entwicklung einiger Indikatoren nicht den vernachlässigbaren Einfuhren aus Indien angelastet wurde. Ferner wurden die vermehrten Einfuhren aus der VR China untersucht; sie haben jedoch keinen Einfluss auf die Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von schädigendem Dumping.
(73)
Was die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union im Allgemeinen betrifft, so sei darauf hingewiesen, dass sich aufgrund der allmählichen Einführung verschiedener hochwertiger Waren auf dem Markt - in der Union und auf Drittlandsmärkten - ein positiver Trend für die langfristige Wettbewerbsfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union abzuzeichnen scheint, da zurzeit die Zahl der diese hochwertigen Seile aus synthetischen Chemiefasern herstellenden Hersteller weltweit begrenzt ist.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(74)
Wie unter Randnummer 25 dargelegt, lag der Schwerpunkt der Analyse angesichts der im UZÜ unerheblichen Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien auf der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung.
(75)
Die indischen ausführenden Hersteller verfügen, wie unter den Randnummern 26 bis 28 beschrieben, über gewaltige Kapazitätsreserven. Die indischen Hersteller sind zudem stark exportorientiert, und es besteht für sie der Anreiz, große Mengen ihrer Waren zur Ausfuhr zu verkaufen (vgl. Randnummern 30 bis 32). Außerdem zeigen die indischen Hersteller eine starke, stetig anwachsende Präsenz in den Unionshäfen (vgl. Randnummer 31). Aus diesen Gründen kann der Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus Indien in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit innerhalb kurzer Zeit auf beträchtliche Mengen anwachsen würden.
(76)
Wie unter den Randnummern 34 und 35 dargestellt, dürften Einfuhren aus Indien bei einem Verzicht auf Maßnahmen erneut zu gedumpten Preisen getätigt werden. Des Weiteren scheint der Untersuchung zufolge die Tatsache, dass die Verkaufspreise indischer Hersteller um durchschnittlich 18 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen (wobei der Preisunterschied bis zu 46 % ausmachen kann), ein Hinweis darauf zu sein, dass die indischen Hersteller bei einem Verzicht auf Maßnahmen die betroffene Ware wahrscheinlich zu Preisen auf den Unionsmarkt ausführen werden, die erheblich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen; mit anderen Worten, sie würden die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union unterbieten (vgl. Randnummern 47 und 48).
(77)
Angesichts dieses Sachverhalts kann geschlossen werden, dass ein Verzicht auf Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit dazu führt, dass erneut Einfuhren aus Indien der betroffenen Ware in beträchtlichen Mengen getätigt werden, und dies zu Preisen, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union erheblich unterbieten.
(78)
Aufgrund der verhältnismäßig prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union (vgl. Randnummern 71 und 72) dürfte sich die voraussichtliche massive Wiederaufnahme der Einfuhren aus Indien zu gedumpten, die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbietenden Preisen schädigend auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken. Eine spürbare Wiederaufnahme von Einfuhren zu gedumpten Preisen dürfte vor allem zu weiteren Verlusten beim Marktanteil und bei der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union führen und damit zu verringerter Produktion und einem Verlust an Arbeitsplätzen. Dies würde zusammen mit dem beträchtlichen Preisdruck aufgrund der die Verkaufspreise der Unionshersteller unterbietenden Einfuhren zu einer raschen und drastischen Verschlechterung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union führen.
(79)
Daher wird der Schluss gezogen, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung aufgrund neuerlicher Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien zu gedumpten Preisen besteht.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(80)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe.
(81)
Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen der Union berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer, der Händler, der Großhändler und der gewerblichen Verwender der betroffenen Ware.
(82)
Bekanntlich wurde in der vorausgegangenen Untersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der aktuellen Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind.
(83)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings sowie zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(84)
Wie bereits unter den Randnummern 56 und 73 dargelegt, konnte der Wirtschaftszweig der Union einen beachtlichen, wenngleich schrumpfenden Marktanteil halten und sein Warensortiment durch die Einführung höherwertiger Seile aus synthetischen Chemiefasern ausweiten. Die Kommission vertritt daher die Auffassung, dass der Wirtschaftszweig der Union weiterhin strukturell lebensfähig ist.
(85)
Angesichts der Schlussfolgerungen zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union unter den Randnummern 70 bis 72 und im Einklang mit den Feststellungen zur Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung unter den Randnummern 74 bis 79 kann auch davon ausgegangen werden, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingzölle erheblich verschlechtern würde, was wiederum zu einem erneuten Auftreten der bedeutenden Schädigung führen würde.
(86)
Betrachtet man die voraussichtlichen Einfuhrmengen und -preise der betroffenen Ware aus Indien, so würde der Wirtschaftszweig der Union ernsthaft gefährdet. Wie bereits unter Randnummer 78 erwähnt, würde es aufgrund dieser Einfuhren zu einer weiteren Verschlechterung bei seinem Marktanteil, seiner Verkaufsmenge und seiner Beschäftigungslage kommen; außerdem würden seine Preise gedrückt und infolgedessen seine Rentabilität letztlich auf ein Niveau zurückfallen, das dem in der Ausgangsuntersuchung festgestellten ähnelt.
(87)
Angesichts dieser Feststellungen und mangels gegenteiliger Beweise kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderlaufen würde.
3. Interesse der unabhängigen Einführer/Händler
(88)
Die Kommission sandte zehn unabhängigen Einführern/Händlern Fragebogen zu. Nur eines dieser Unternehmen beantwortete den Fragebogen und sprach sich gegen die Aufrechterhaltung aus. Da dieses Unternehmen jedoch mit einem indischen Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern verbunden ist, kann es nicht als unabhängiger Einführer betrachtet werden. Da dieses Unternehmen ein verbundener Einführer ist, sind seine Interessen eng mit den Interessen seines verbundenen indischen Herstellers verknüpft.
(89)
Unter diesen Umständen wurde geschlossen, dass keine zwingenden Gründe dafür zu sprechen scheinen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen weitreichende negative Auswirkungen auf die unabhängigen Einführer/Händler haben würde.
4. Interesse der Verwender
(90)
Die Kommission schrieb einen Verband gewerblicher Verwender der betroffenen Ware an. Kein Verwender beantwortete den Fragebogen vollständig und der Verband gab keine schriftliche Stellungnahme ab.
(91)
Da die Verwender nicht mitarbeiteten und die Auswirkungen der Antidumpingmaßnahmen im Vergleich zu anderen Kosten der wichtigsten Verbraucherbranchen (Schiffbau, Maschinenbau und Betrieb von Offshore-Plattformen) vernachlässigbar sein dürften, wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine wesentlichen nachteiligen Auswirkungen auf die Verwender haben wird.
5. Schlussfolgerung
(92)
Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dürfte sicherstellen, dass nicht erneut in kurzer Zeit und in erheblichen Mengen Einfuhren aus Indien zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt drängen. Dadurch kommen dem Wirtschaftszweig der Union auch künftig die Wettbewerbsbedingungen auf dem Unionsmarkt zugute und die Gefahr von Betriebsschließungen und Arbeitsplatzabbau ist geringer. Durch die positiven Auswirkungen dürften auch die Bedingungen für den Wirtschaftszweig der Union für die Entwicklung innovativer technisch höherwertiger Waren für neue und für Spezialanwendungen gesichert sein.
(93)
Festzuhalten ist auch, dass nach den Schlussfolgerungen zum Interesse der Einführer/Händler sowie demjenigen der Verwender in der Union keine zwingenden Gründe dafür zu sprechen scheinen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen überwiegend negative Auswirkungen haben würde.
(94)
Aus den Schlussfolgerungen zu den Auswirkungen der Aufrechterhaltung der Maßnahmen auf die verschiedenen Teilnehmer auf dem Unionsmarkt wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderläuft.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(95)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts, also unter anderem der gewaltigen Kapazitätsreserven der indischen Hersteller, ihrer starken Exportorientierung und ihrer wachsenden Präsenz an den Toren des Unionsmarkts, der Preise ihrer Verkäufe zur Ausfuhr in andere Drittstaaten, die nach dieser Untersuchung unter dem Normalwert und auch deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ lagen, sowie der verhältnismäßig prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union, ist es wahrscheinlich, dass es bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut zu schädigendem Dumping durch Einfuhren aus Indien kommt.
(96)
Alle betroffenen Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen in ihrer derzeitigen Form empfohlen werden soll. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt, doch gingen keine Stellungnahmen ein, die eine Änderung der vorstehenden Feststellungen gerechtfertigt hätten. Die Vorbringen zur Unterrichtung über die Feststellungen wurden unter den entsprechenden Randnummern dieser Verordnung behandelt.
(97)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die mit der Verordnung (EG) Nr. 1736/2004 eingeführten Antidumpingmaßnahmen aufrechterhalten werden.
(98)
Unbeschadet der Tatsache, das die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings festgestellt wurde, ist doch darauf hinzuweisen, dass dieses Verfahren besondere Merkmale aufweist, insbesondere die lange Dauer der geltenden Maßnahmen, die bereits einmal verlängert wurden, und die unter den Randnummern 21 bis 24 dargelegten sehr begrenzten Mengen der tatsächlichen Einfuhren aus Indien. Auch diesen Tatsachen sollte bei der Festlegung der Dauer einer weiteren Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen, die drei Jahre betragen sollte, angemessen Rechnung getragen werden. Nach der Unterrichtung über die Feststellungen brachte der Antragsteller vor, die Maßnahmen sollten um fünf Jahr verlängert werden und die vorstehend dargelegten Gründe für eine kürzere Verlängerung seien nicht gerechtfertigt.
(99)
Die Verlängerung der Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung gilt üblicherweise für einen Zeitraum von fünf Jahren. Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union am Ende des UZÜ noch immer in einer prekären Lage war; wie bereits in der Ausgangsuntersuchung ermittelt, kämpft er seit geraumer Zeit mit finanziellen Problemen. Folglich konnte er sich noch nicht vollständig von dem schädigenden Dumping erholen. Ein Reihe von Schadensindikatoren wiesen jedoch darauf hin, dass aufgrund der Einführung der Maßnahmen bereits einige substanzielle Verbesserungen erzielt werden konnten. Aus der Analyse dieser komplexen Lage wurde geschlossen, dass eine vollständige, dauerhafte Erholung vom früheren schädigenden Dumping wahrscheinlich innerhalb einer kürzeren Zeit als die üblichen fünf Jahre eintreten dürfte. Die Untersuchung ergab, dass unter Berücksichtigung der vollständigen Schadensanalyse und der voraussichtlichen Entwicklung der Marktes bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen ein Zeitraum von drei Jahren ausreichen sollte, damit der Wirtschaftszweig der Union seine wirtschaftliche und finanzielle Erholung abschließen kann. Aus diesen Gründen erscheint es nicht erforderlich, die Maßnahmen für einen längeren Zeitraum aufrecht zu erhalten.
(100)
Daher wird die Auffassung vertreten, dass eine Verlängerung der Maßnahmen um den vollen Fünfjahreszeitraum nur in begrenztem Umfang durch die in der Untersuchung ermittelten Tatsachen gestützt wird und die Dauer der Maßnahmen folglich auf drei Jahre begrenzt werden sollte.
(101)
Der unternehmensspezifische Antidumpingzollsatz nach Artikel 1 wurde anhand der Feststellungen der Ausgangsuntersuchung festgesetzt. Mithin spiegelt er die Lage des betroffenen Unternehmens während der Ausgangsuntersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gilt dieser Zollsatz daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in Indien haben und von dem betroffenen Unternehmen und damit der namentlich genannten juristischen Person hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht in Artikel 1 genannten Unternehmen (einschließlich der mit dem ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesem unternehmensspezifischen Zollsatz, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(102)
Etwaige Anträge auf Anwendung eines unternehmensspezifischen Antidumpingzollsatzes (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe z. B. im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird diese Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Bindfäden, Seilen und Tauen, auch geflochten, auch mit Kautschuk oder Kunststoff getränkt, bestrichen, überzogen oder umhüllt, aus Polyethylen oder Polypropylen, andere als Bindegarne oder Pressengarne, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), sowie aus anderen synthetischen Chemiefasern, und zwar aus Nylon oder anderen Polyamiden oder aus Polyestern, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), die derzeit unter den KN-Codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 und 5607 50 19 eingereiht werden, mit Ursprung in Indien.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Antidumpingzölle auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Alle übrigen Unternehmen
82,0 %
8900
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt für einen Zeitraum von drei Jahren.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 20. Dezember 2010.