PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 325/2012 DES RATES
vom 12. April 2012
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien und der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission (im Folgenden „Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 1043/2011 (2) (im Folgenden „vorläufige Verordnung“) führte die Kommission einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien und der Volksrepublik China (im Folgenden“VR China“) ein. Die vorläufigen Antidumpingzölle lagen zwischen 14,6 % und 52,2 %.
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 13. Dezember 2010 vom European Chemical Industry Council (Verband der europäischen chemischen Industrie - CEFIC) im Namen der Oxaquim S.A. (im Folgenden „Antragsteller“) eingereicht wurde, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion der Union von Oxalsäure entfällt.
(3)
Wie in Erwägungsgrund 9 der vorläufigen Verordnung erläutert, betraf die Dumping- und Schadensuntersuchung den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum 31. Dezember 2010 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
1.2. WEITERES VERFAHREN
(4)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen beschlossen worden war (im Folgenden „vorläufige Unterrichtung“), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden gehört. Insbesondere ein ausführender Hersteller in Indien beantragte eine Anhörung in Gegenwart des Anhörungsbeauftragten der Generaldirektion Handel, die ihm auch gewährt wurde.
(5)
Die Kommission holte noch weitere Informationen ein, die sie für ihre endgültigen Feststellungen als notwendig erachtete.
(6)
In Erwägungsgrund 150 der vorläufigen Verordnung wurden chinesische Unternehmen, die sich noch nicht gemeldet hatten, jedoch der Auffassung waren, dass für sie ein unternehmensspezifischer Zoll festgesetzt werden sollte, aufgefordert, binnen 10 Tagen nach Veröffentlichung der genannten Verordnung Kontakt mit der Kommission aufzunehmen. Kein chinesisches Unternehmen folgte dieser Aufforderung.
(7)
Anschließend wurden alle Parteien über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien beziehungsweise der VR China sowie die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll empfohlen werden sollte (im Folgenden „endgültige Unterrichtung“). Allen Parteien wurde eine Frist eingeräumt, innerhalb der sie zu dieser endgültigen Unterrichtung Stellung nehmen konnten.
(8)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
1.3. VON DEM VERFAHREN BETROFFENE PARTEIEN
(9)
Da zu den vom Verfahren betroffenen Parteien keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 3 bis 8 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. BETROFFENE WARE
(10)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich, wie in den Erwägungsgründen 10 und 11 der vorläufigen Verordnung beschrieben, um Oxalsäure, ob als Dihydrat (CUS-Nummer 0028635-1 und CAS-Nummer 6153-56-6) oder in wasserfreier Form (CUS-Nummer 0021238-4 und CAS-Nummer 144-62-7), auch in wässriger Lösung, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 11 00 eingereiht wird und ihren Ursprung in Indien beziehungsweise der VR China hat.
(11)
Es gibt zwei Typen von Oxalsäure: ungereinigte Oxalsäure und gereinigte Oxalsäure. Gereinigte Oxalsäure, die in der VR China, aber nicht in Indien hergestellt wird, wird durch ein Reinigungsverfahren aus ungereinigter Oxalsäure hergestellt, bei dem Eisen, Chloride, Metallspuren und andere Verunreinigungen entfernt werden.
(12)
Für Oxalsäure gibt es eine Vielzahl von Anwendungsmöglichkeiten, z. B. als Reduktions- und Bleichmittel, in der pharmazeutischen Synthese und bei der Herstellung von Chemikalien.
2.2. GLEICHARTIGE WARE
(13)
Die Untersuchung ergab, dass Oxalsäure, die vom Wirtschaftszweig der Union in der Union hergestellt und verkauft wurde, Oxalsäure, die auf dem indischen oder dem chinesischen Inlandsmarkt hergestellt und verkauft wurde, und Oxalsäure, die aus Indien oder der VR China in die Union eingeführt wurde, im Wesentlichen dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Endverwendungen aufweisen.
(14)
Da weder zur betroffenen Ware noch zur gleichartigen Ware Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 10 bis 13 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3. DUMPING
3.1. INDIEN
3.1.1. VORBEMERKUNG
(15)
In Erwägungsgrund 14 der vorläufigen Verordnung stellte die Kommission fest, dass ein ausführender Hersteller in Indien nicht als kooperierende Partei angesehen werden konnte; dementsprechend wurden die Feststellungen zu diesem Unternehmen nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen getroffen.
(16)
Im Anschluss an die Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen übermittelte Star Oxochem Pvt. Ltd zusätzliche Erläuterungen und Klarstellungen zu den Informationen, die es in einer früheren Phase der Untersuchung vorgelegt hatte. Außerdem beantragte es eine Anhörung durch die Kommission und den Anhörungsbeauftragten der Generaldirektion Handel. Das Unternehmen argumentierte, angesichts der Tatsache, dass es einen Fragebogen beantwortet habe und die Kommissionsdienststellen in seinen Betriebsstätten einen Kontrollbesuch durchgeführt hätten, und außerdem aufgrund der zusätzlich vorgelegten Erläuterungen und Klarstellungen sei es nicht mehr vertretbar, das Unternehmen in derselben Weise wie ausführende Hersteller zu behandeln, die bei der Untersuchung überhaupt nicht mitgearbeitet hätten.
(17)
Unter Würdigung des dargestellten Sachverhalts und insbesondere aufgrund der zusätzlich vorgelegten Erläuterungen und Klarstellungen gelangten die Kommissionsdienststellen zur Auffassung, dass sie Teile der ursprünglich vorgelegten Informationen, nämlich Daten zu Ausfuhrpreisen, verwenden können, da sich diese als zuverlässig erwiesen haben. Folglich werden die in Erwägungsgrund 14 der vorläufigen Verordnung dargelegten vorläufigen Feststellungen nur zum Teil aufrechterhalten; die Feststellungen zu diesem Unternehmen werden damit nach Artikel 18 Absätze 1 und 3 der Grundverordnung zum Teil auf der Grundlage der verfügbaren Informationen und zum Teil auf der Grundlage seiner eigenen Ausfuhrpreise getroffen.
3.1.2. NORMALWERT
(18)
Bezüglich der Methode zur Berechnung des Normalwerts für Indien gingen keine Stellungnahmen ein. Infolgedessen werden die Feststellungen zum kooperierenden Unternehmen in den Erwägungsgründen 15 bis 18 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(19)
Unter Berücksichtigung der vorstehenden Feststellungen (Erwägungsgründe 16 und 17) wurde der Normalwert für Star Oxochem nach Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt. Dementsprechend wurde der Normalwert für dieses Unternehmen anhand des gewogenen Durchschnitts einer repräsentativen Menge an Inlandsverkäufen des anderen kooperierenden Unternehmens, Punjab Chemicals, ermittelt.
3.1.3. AUSFUHRPREIS
(20)
Da diesbezüglich keine Stellungnahmen eingingen, wird die Bestimmung des Ausfuhrpreises für Punjab Chemicals bestätigt, so wie sie in Erwägungsgrund 19 der vorläufigen Verordnung dargelegt wurde.
(21)
Unter Berücksichtigung der Schlussfolgerungen in den Erwägungsgründen 16 und 17, wird der Ausfuhrpreis für Star Oxochem nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der von unabhängigen Abnehmern für die betroffene Ware bei der Ausfuhr in die Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.1.4. VERGLEICH
(22)
Da keine Stellungnahmen zum Vergleich des Normalwertes mit den Ausfuhrpreisen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 20 und 21 der vorläufigen Verordnung bestätigt, soweit sie den kooperierenden Hersteller Punjab Chemicals betreffen.
(23)
Für Star Oxochem wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Anpassungen auf der Grundlage der überprüften Berichtigungen für Punjab Chemicals vorgenommen.
3.1.5. DUMPINGSPANNE
(24)
In Bezug auf den kooperierenden Hersteller gingen keine Stellungnahmen zu den vorläufigen Feststellungen der Kommission ein. Folglich wird die in den Erwägungsgründen 22 und 23 der vorläufigen Verordnung dargelegte Dumpingspanne bestätigt.
(25)
Unter Berücksichtigung der obengenannten Erwägungen beträgt die Dumpingspanne für STAR Oxochem, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, 31,5 %.
(26)
Da die Mitarbeit in Indien gering war (unter 80 %), wurde vorläufig davon ausgegangen, dass die landesweite Dumpingspanne am besten unter Zugrundelegung des am stärksten gedumpten Geschäftsvorgangs der kooperierenden Partei bestimmt werden kann. Dieser Geschäftsvorgangs ist weder hinsichtlich der Menge noch hinsichtlich des Preises außergewöhnlich und wird daher als repräsentative Stichprobe betrachtet, die zu einem Ergebnis führt, das bezogen auf die für den kooperierenden Hersteller ermittelte Dumpingspanne angemessen und verhältnismäßig ist.
(27)
In Anbetracht der vorstehenden Erwägungen werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 24 und 25 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(28)
Die auf dieser Grundlage ermittelten endgültigen Dumpingspannen für Indien, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Endgültige Dumpingspanne
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd.
31,5 %
Alle übrigen Unternehmen
43,6 %
3.2. VOLKSREPUBLIK CHINA
3.2.1. MARKTWIRTSCHAFTSBEHANDLUNG (MWB)/INDIVIDUELLE BEHANDLUNG (IB)
(29)
Wie in der vorläufigen Verordnung erläutert, beantragte eine chinesische Unternehmensgruppe eine MWB und für den Fall, dass ihr diese nicht gewährt würde, eine IB; eine andere chinesische Unternehmensgruppe beantragte lediglich eine IB. Wie in den Erwägungsgründen 26 bis 32 der vorläufigen Verordnung erläutert, wurde der MWB-Antrag abgelehnt; hingegen wurde beiden Unternehmensgruppen vorläufig eine IB zugestanden.
(30)
Zu diesen vorläufigen Feststellungen gingen keine Stellungnahmen ein, daher werden die Erwägungsgründe 26 bis 32 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3.2.2. VERGLEICHSLAND
(31)
Zur vorläufigen Wahl des Vergleichslands gingen keine Stellungnahmen ein. Folglich werden die Erwägungsgründe 33 bis 34 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3.2.3. NORMALWERT
(32)
In der vorläufigen Verordnung wurde erläutert, dass die Kommission sowohl für ungereinigte Oxalsäure als auch für gereinigte Oxalsäure einen jeweils eigenen Normalwert ermittelte. Während der Normalwert für ungereinigte Oxalsäure auf der Grundlage des für Indien ermittelten Normalwerts bestimmt wurde, wurde der Normalwert für gereinigte Oxalsäure, die in Indien nicht hergestellt wird, auf der Grundlage der Herstellkosten für indische ungereinigte Oxalsäure rechnerisch ermittelt und durch einen Aufschlag von 12 % für zusätzliche Herstellkosten zuzüglich VVG-Kosten und Gewinn berichtigt.
(33)
Beide chinesischen kooperierenden Hersteller beanstandeten den Aufschlag von 12 % für zusätzliche Herstellkosten; die Kommission habe diese zusätzlichen Kosten zu keiner Zeit überprüft, außerdem handele es sich dabei offensichtlich nur um eine grobe Schätzung anhand einer Methode, die ihnen bei der vorläufigen Unterrichtung nicht dargelegt worden sei. Einer der ausführenden Hersteller brachte vor, seiner Schätzung nach würden sich die zusätzlichen Herstellkosten auf lediglich 5 % belaufen, untermauerte seine Behauptung jedoch nicht durch entsprechende Belege.
(34)
Es wird darauf verwiesen, dass der Aufschlag aufgrund von Informationen bestimmt wurde, welche die kooperierenden ausführenden Hersteller in der VR China selbst vorgelegt hatten. Erstens ist anzumerken, dass dasselbe Unternehmen, das nun vorgibt, die zusätzlichen Herstellkosten würden lediglich rund 5 % betragen, in seinem MWB/IB-Antragsformular ursprünglich zusätzliche Kosten von 10-15 % angeführt hatte. Zweitens bestätigten beide kooperierende Hersteller bei den Kontrollbesuchen in ihren Betriebsstätten, dass die zusätzlichen Herstellkosten für gereinigte Oxalsäure gegenüber ungereinigter Oxalsäure etwa 10-12 % betrügen. Drittens sprachen auch die Berechnungen des Wirtschaftszweigs der Union in Bezug auf die zusätzlichen Herstellkosten für eine Größenordnung von 10-12 %. Angesichts der von den kooperierenden Herstellern bereitgestellten Informationen wurde ein Aufschlag von 12 % als angemessen betrachtet.
(35)
Da keine fundierten Angaben oder Belege übermittelt wurden, die einen geringeren Aufschlag gerechtfertigt hätten, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 35 bis 37 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3.2.4. AUSFUHRPREIS
(36)
Beiden ausführenden Herstellern in der VR China wurde eine IB zugestanden; deshalb wurden ihre Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der vom ersten unabhängigen Abnehmer in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(37)
Da keine Stellungnahmen zu den Ausfuhrpreisen eingingen, wird Erwägungsgrund 38 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3.2.5. VERGLEICH
(38)
Einer der kooperierenden Hersteller brachte vor, die VVG-Kosten des mit ihm verbundenen Händlers und die Provisionen sollten nicht als Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i der Grundverordnung vom Ausfuhrpreis abgezogen werden. Die direkten Verkaufskosten des mit ihm verbundenen Händlers seien bereits vom Ausfuhrpreis abgezogen worden, um den Preis ab Werk zu erhalten, damit der Vergleich mit dem Normalwert auf derselben Grundlage erfolgen könne.
(39)
Der verbundene Händler sei eine hundertprozentige Tochtergesellschaft und verlange aufgrund der Ausfuhrgewinnverteilungsstrategie der Gruppe keine Provisionen. Außerdem würden die übrigen VVG-Kosten die kombinierten Kosten für den Betrieb des Unternehmens darstellen und seien keine Ausgaben, die im direkten Zusammenhang mit den Verkäufen stünden; folglich sollten sie nicht vom Ausfuhrpreis abgezogen werden.
(40)
Nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i der Grundverordnung gilt auch der Aufschlag, den ein Händler erhält, als „Provision“, sofern dieser Händler ähnliche Funktionen ausübt wie ein auf Provisionsgrundlage tätiger Vertreter. Somit ist es nicht von Belang, ob tatsächlich eine Provision gezahlt wurde. Entscheidend ist die Frage, ob der Händler die Waren mit einem Aufschlag weiterverkauft hat und ob die Funktionen des Händlers mit denen eines Vertreters vergleichbar waren.
(41)
Das Dossier enthält Beweise, die im Vorfeld und im Verlauf der Kontrollbesuche bei der Handelsgesellschaft gewonnen wurden; danach verkaufte der Händler im UZ Oxalsäure an einen Abnehmer in der EU, die vom verbundenen Hersteller produziert worden war. Gleichzeitig führte der Hersteller die Ware auch direkt an denselben Abnehmer in der EU aus. Der verbundene Händler erbrachte somit parallel zum Hersteller noch einmal dieselben Leistungen, allerdings mit anderen Mitarbeitern in einem anderen Büro in einer anderen Stadt, wodurch ihm eigene Kosten entstanden sind, die sich in seinem Ausfuhrpreis widerspiegeln.
(42)
Das Dossier belegt auch eindeutig, dass die Handelsgesellschaft die ausgeführte Ware vom verbundenen ausführenden Hersteller bezog und sie - mit einem Aufschlag - im eigenen Namen weiterverkaufte, nachdem sie ihrerseits Preisverhandlungen mit dem endgültigen unabhängigen Abnehmer abgeschlossen hatte.
(43)
Außerdem wurden Beweise dafür zusammengetragen, dass die Handelsgesellschaft die Funktionen eines Vertreters ausübte. Die Beweise ergaben, dass der Hersteller zum einen beträchtliche Mengen der betroffenen Ware direkt in die EU verkaufte und außerdem über seine verbundene Handelsgesellschaft in die EU ausführte. Nur etwa ein Drittel der Verkäufe in die EU wurden über dieses verbundene Unternehmen getätigt. Der Händler verkaufte außerdem auch Oxalsäure anderer unabhängiger Hersteller weiter. Beweise im Dossier belegen, dass über die Hälfte der Oxalsäure-Einkäufe des Händlers von unabhängigen Lieferanten stammte und weniger als die Hälfte von dem mit ihm verbundenen Hersteller.
(44)
Der Händler konnte somit ungeachtet seiner Verbindung mit dem ausführenden Hersteller nicht als dessen interne Ausfuhrabteilung angesehen werden.
(45)
Übermittelte und überprüfte Beweise belegen des Weiteren, dass der Händler die vom verbundenen ausführenden Hersteller bezogene Ware erst bezahlt, wenn der Abnehmer in der EU den Händler bezahlt hat. Das finanzielle Risiko verbleibt somit beim Hersteller und nicht beim Händler.
(46)
Daraus wurde geschlossen, dass der Händler ähnliche Funktionen ausübte wie ein auf Provisionsgrundlage tätiger Vertreter. Somit wird der Einwand, dass keine Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i für Provisionen vorgenommen werden sollten, zurückgewiesen.
(47)
Auch dem Einwand, dass VVG-Kosten nicht berücksichtigt werden sollten, weil sie keine direkten Vertriebskosten enthalten würden, kann nicht stattgegeben werden. Gemeinkosten dieser Art haben einen Einfluss auf die Kostenstruktur des Unternehmens und wirken sich somit auf den Ausfuhrpreis aus. Folglich wurde ein Teil dieser Kosten vom Ausfuhrpreis abgezogen, um einen fairen Vergleich zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis ab Werk zu ermöglichen. Dieses Vorbringen wird zurückgewiesen.
(48)
Die Provision wurde anhand der Gewinnspanne eines unabhängigen EU-Einführers ermittelt und nicht etwa anhand des tatsächlichen, beträchtlich höheren Aufschlags des Händlers. Diese Verfahrensweise erschien besser geeignet, da sich der tatsächliche Aufschlag auf den internen Verrechnungspreis gestützt hätte, was nicht den tatsächlichen Marktbedingungen entsprochen hätte.
(49)
Da keine weiteren Stellungnahmen zum Vergleich des Normalwertes mit dem Ausfuhrpreis eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 39 bis 44 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3.2.6. DUMPINGSPANNEN
(50)
Eine Gruppe ausführender Hersteller brachte vor, die unternehmensspezifischen Dumpingspannen sollten für ungereinigte und gereinigte Oxalsäure getrennt errechnet werden. Obwohl die Dumpingspannen anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis je Warentyp bestimmt worden seien, sei eine gemeinsame Dumpingspanne für beide Oxalsäuretypen festgesetzt worden. Es wäre ihren Ausführungen zufolge besser gewesen, für jeden Oxalsäuretyp eine eigene Dumpingspanne festzusetzen, da sich die Gruppe aus zwei Herstellerunternehmen zusammensetze, von denen eines gereinigte Oxalsäure herstelle und das andere ungereinigte.
(51)
Ungereinigte Oxalsäure lässt sich durch gereinigte Oxalsäure ersetzen. Beide Oxalsäuretypen werden unter demselben KN-Code eingereiht; ferner lassen sich die unterschiedlichen Typen nicht ohne weiteres voneinander unterscheiden. Die Reinheit der Oxalsäure ist dieselbe; der Unterschied ergibt sich aus den Anteilen anderer Produkte am verbleibenden „Abfallprodukt“. Da beide Typen unter die Definition der betroffenen Ware fallen, wurde nach gängiger Praxis eine einzige Dumpingspanne festgesetzt. Angesichts der beträchtlichen Preisunterschiede zwischen den beiden Warentypen und der Schwierigkeit, sie voneinander zu unterscheiden, würden getrennte Dumpingspannen für gereinigte und ungereinigte Oxalsäure das Umgehungsrisiko erhöhen. Die Forderung nach getrennten Dumpingspannen für gereinigte und ungereinigte Oxalsäure wird abgelehnt, und die in den Erwägungsgründen 45 und 46 der vorläufigen Verordnung festgesetzten Dumpingspannen werden bestätigt.
(52)
Schließlich stellte derselbe ausführende Hersteller die unterschiedlichen Dumpingspannen für die beiden Gruppen ausführender Hersteller aus der VR China in Frage und verlangte eine Erläuterung der Berechnungsmethode und der Klassifizierung von gereinigter und ungereinigter Oxalsäure angesichts des Unterschieds zwischen den für die beiden Ausführergruppen ermittelten Dumpingspannen.
(53)
Bei beiden Gruppen ausführender Hersteller aus der VR China kam dieselbe Methodik zum Einsatz, wobei der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis der betroffenen Ware sowohl gereinigte als auch ungereinigte Oxalsäure umfasst. Die Erklärung für die unterschiedlichen Dumpingspannen ergibt sich somit einfach aus dem relativen Gewicht der Ausfuhren der jeweiligen Typen unter Berücksichtigung der Tatsache, dass gereinigte Oxalsäure in der Regel zu einem höheren Preis verkauft wird als ungereinigte.
(54)
Die endgültigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Endgültige Dumpingspanne
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Da zu den Dumpingspannen keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 47 und 48 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(56)
Auf dieser Grundlage wurde die endgültige landesweite Dumpingspanne auf 52,2 % des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgesetzt, und Erwägungsgrund 49 der vorläufigen Verordnung wird bestätigt.
4. SCHÄDIGUNG
4.1. PRODUKTION DER UNION UND WIRTSCHAFTSZWEIG DER UNION
(57)
Ein ausführender Hersteller gab an, die Bezugnahme auf zwei den Wirtschaftszweig der Union darstellende Unionshersteller in den Erwägungsgründen 50 und 51 der vorläufigen Verordnung (Antragsteller und ein zweiter nichtkooperierender Hersteller) spiegele die Lage im Hinblick auf die makroökonomischen Indikatoren nicht korrekt wider. Außerdem sei es angezeigt, die Daten des nichtkooperierenden Herstellers sowie die Daten eines dritten Unionsherstellers, der die Herstellung von Oxalsäure eingestellt habe, unberücksichtigt zu lassen und sie bei einigen Makroindikatoren (siehe Erwägungsgründe 72, 74 und 78 der vorläufigen Verordnung) außer Acht zu lassen. Erstens wird bestätigt, dass die betroffene Ware im Bezugszeitraum - anders als in den Erwägungsgründen 50 und 51 der vorläufigen Verordnung dargelegt - von drei Hersteller in der Union hergestellt wurde, die den Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung bilden und die Unionsproduktion somit zu 100 % abdecken. Zweitens wird die Forderung zurückgewiesen, die Zahlen des nichtkooperierenden Herstellers und des dritten Unionsherstellers, der die Produktion im Jahr 2008 eingestellt hat, unberücksichtigt zu lassen; es ist nämlich korrekt, alle bekannten Zahlen zum Bezugszeitraum bei der Schadensanalyse heranzuziehen, um die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union nach Maßgabe des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung in der bestmöglichen Art und Weise darzustellen.
(58)
Derselbe ausführende Hersteller behauptete weiter, die Gründe, aus denen der dritte Hersteller seine Produktion der gleichartigen Ware eingestellt habe, seien im Verfahren nicht korrekt untersucht worden. Dieser Frage wurde bei der Untersuchung jedoch sehr wohl nachgegangen; allerdings gab das Unternehmen lediglich an, es habe die Produktion der gleichartigen Ware „aus internen Gründen“ eingestellt, ohne diesbezüglich weitere Erklärungen abzugeben. Dem pflichtete ein ausführender Hersteller bei, indem er erklärte, die Entscheidung zur Einstellung der Produktion sei nicht auf das angebliche Dumping seitens ausführender Hersteller in China zurückzuführen, womit er allerdings den Informationen widersprach, die der Antragsteller in der nichtvertraulichen Fassung des Antrags bereitgestellt hatte und in der es heißt, das Unternehmen habe wegen aggressiven Dumpings aus China und Indien seine Produktion endgültig eingestellt und die Produktionsstätte geschlossen. Der ausführende Hersteller lieferte indessen keine anderen Informationen zu den vorgeblichen Produktionszahlen des dritten Unionsherstellers. Deshalb tut dieser Punkt der Tatsache keinen Abbruch, dass die Daten zum dritten EU-Hersteller in der laufenden Untersuchung verwendet werden konnten.
(59)
Ein anderer ausführender Hersteller argumentierte, die Mindestschwelle für die Repräsentativität sei nicht korrekt bekanntgegeben und de facto nicht erreicht worden. Wie in Erwägungsgrund 2 der vorläufigen Verordnung ausgeführt, entfielen auf den Antragsteller über 25 % der EU-Gesamtproduktion von Oxalsäure; gegen diese Feststellung hatte kein Hersteller vor der Einleitung der Untersuchung Einspruch erhoben. In einem Informationsvermerk im nichtvertraulichen Teil des Dossiers waren die Ergebnisse der Repräsentativitätsprüfung zusammengefasst worden. Darüber hinaus erstreckte sich die Schadensanalyse nach Artikel 4 Absatz 1 der Grundverordnung auf einen erheblichen Teil des Wirtschaftszweigs der Union.
(60)
Da zur Definition des Wirtschaftszweigs der Union und zur EU-Produktion keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 50 und 51 der vorläufigen Verordnung bestätigt, vorbehaltlich der Klarstellung in Erwägungsgrund 57 dieser Verordnung.
4.2. ERMITTLUNG DES EINSCHLÄGIGEN EU-MARKTES
(61)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, der Eigenverbrauch von Oxalsäure dürfe bei der Ermittlung einiger Schadensindikatoren nicht berücksichtigt werden; außerdem solle bei allen Schadensindikatoren derselbe konsequente Ansatz verfolgt werden. Darauf ist zu erwidern, dass die Unterscheidung zwischen dem Eigenbedarfsmarkt und dem freien Markt in den Erwägungsgründen 52, 53 und 55 der vorläufigen Verordnung erläutert wurde und dass sich die Analyse im Einklang mit der Grundverordnung in erster Linie auf den freien Markt konzentrierte, auch wenn bei der Bestimmung einiger Schadensindikatoren, wie in Erwägungsgrund 55 dargelegt, sowohl die Verwendung im freien als auch die im Eigenbedarfsmarkt herangezogen wurde. Einige Schadensindikatoren können nämlich nur unter Berücksichtigung der Verwendung der gleichartigen Ware auf dem freien Markt untersucht werden, da diese Indikatoren angesichts des Charakters der Eigenbedarfsverkäufe aufgrund der Beziehung zwischen Verkäufer und Käufer verzerrt werden können. Daher wird dieser Einwand zurückgewiesen.
(62)
Da zur Ermittlung des einschlägigen Unionsmarktes keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Erwägungsgründe 52 bis 55 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.3. UNIONSVERBRAUCH
(63)
Da zum Unionsverbrauch keine Stellungnahmen eingingen, werden die Erwägungsgründe 56 bis 58 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5. EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
5.1. KUMULATIVE BEURTEILUNG DER AUSWIRKUNGEN DER BETROFFENEN EINFUHREN
(64)
Da bezüglich der kumulativen Beurteilung der Auswirkungen der betroffenen Einfuhren keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 59 bis 62 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.2. VOLUMEN UND MARKTANTEIL DER GEDUMPTEN EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
(65)
Da zum Volumen und zum Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 63 und 64 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.3. PREISE DER GEDUMPTEN EINFUHREN UND PREISUNTERBIETUNG
(66)
Wie in Erwägungsgrund 144 der vorläufigen Verordnung erwähnt, wurden die durchschnittlichen Einfuhrpreise der kooperierenden ausführenden Hersteller in der VR China und Indien bei der Berechnung der Schadensspanne gebührend berichtigt, um Einfuhrkosten und Zöllen Rechnung zu tragen. Ein ausführender Hersteller wandte indessen ein, die Kommission habe es bei der Schadensspannenberechnung versäumt, eine Berichtigung von 6,5 %, die dem normalen Zollsatz entspricht, voll zu berücksichtigen. Es zeigte sich, dass dieser Einwand berechtigt war; folglich wurden die Schadensspannenberechnungen für diesen ausführenden Hersteller wie auch für die anderen kooperierenden ausführenden Hersteller entsprechend korrigiert. Dies hatte indessen, wie in Erwägungsgrund 87 angegeben, keine Auswirkungen auf die vorgeschlagenen endgültigen Maßnahmen.
(67)
Da keine weiteren Stellungnahmen zum Preis der gedumpten Einfuhren und zur Preisunterbietung eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 65 bis 68 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6. WIRTSCHAFTLICHE LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(68)
Wie in Erwägungsgrund 57 erwähnt, gab ein ausführender Hersteller an, die Zahlen eines dritten Unionsherstellers, der die Herstellung von Oxalsäure im Jahr 2008 eingestellt habe, hätten bei einigen Makroindikatoren unberücksichtigt bleiben müssen (siehe Erwägungsgründe 72, 74 und 78 der vorläufigen Verordnung). Der Wirtschaftszweig der Union besteht im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung jedoch de facto aus drei Herstellern der gleichartigen Ware in der Union, auf die im gesamten Bezugszeitraum 100 % der Unionsproduktion entfielen, selbst wenn ein Hersteller seine Produktion von Oxalsäure vor Beginn des UZ einstellte. Die Forderung, die Zahlen des dritten Unionsherstellers, der die Produktion im Jahr 2008 eingestellt hat, unberücksichtigt zu lassen, wird zurückgewiesen; es ist nämlich korrekt, alle den Bezugszeitraum betreffenden Produktionszahlen heranzuziehen, um die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union zu bestimmen.
(69)
Derselbe ausführende Hersteller führte an, neben dem in Erwägungsgrund 66 angesprochenen Fehler stünden die Angaben in Tabelle 6 der vorläufigen Verordnung zur Beschäftigtenzahl, zu den Jahresgesamtlöhnen und zu den durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten nicht miteinander in Übereinstimmung. Der ausführende Hersteller nahm jedoch auf die falsche Zahl Bezug, als er angab, die Durchschnittslöhne seien um 21 % gestiegen; die korrekte Zahl ist nämlich 19 %.
(70)
In Bezug auf die Wirtschaftskrise machen die Erwägungsgründe 95 bis 97 der vorläufigen Verordnung deutlich, dass die Einfuhren aus den betroffenen Ländern trotz des Verbrauchsrückgangs weitere Marktanteile hinzugewinnen konnten und sich auf verschiedene Schadensindikatoren wie Verkaufsmengen, Beschäftigung, Produktionskapazität und Marktanteil negativ auswirkten.
(71)
Da zu den Erwägungsgründen 69 bis 94 der vorläufigen Verordnung keine Stellungnahmen eingingen, werden diese Erwägungsgründe bestätigt.
7. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR SCHÄDIGUNG
(72)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, der Wirtschaftszweig der Union habe entgegen den vorläufigen Feststellungen keine bedeutende Schädigung erlitten. Insgesamt seien die negativen Entwicklungen im Wirtschaftszweig der Union auf die Auswirkungen der Wirtschaftskrise im Jahr 2008 zurückzuführen und außerdem auf die fälschliche Berücksichtigung der Informationen zu dem dritten Unionshersteller, der seine Produktion 2008 eingestellt habe, was zu einer verfälschten Darstellung der Schadenssituation beigetragen habe. Wie schon ausgeführt, wurde die Einbeziehung des dritten Herstellers jedoch als korrekt erachtet, außerdem nahm der Marktanteil der betroffenen Länder trotz der Krise zu.
(73)
Folglich werden die Erwägungsgründe 94 bis 98 der vorläufigen Verordnung, denen zufolge der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt, bestätigt.
8. SCHADENSURSACHE
(74)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, die Berücksichtigung der Daten eines dritten Unionsherstellers, der die Herstellung von Oxalsäure im Jahr 2008 eingestellt habe, verzerre die vorläufigen Schlussfolgerungen zum ursächlichen Zusammenhang; bei der diesbezüglichen Analyse sollten nur die derzeitigen Hersteller berücksichtigt werden. Wie bereits bei der Schadensanalyse ergab sich auch hier, dass umgekehrt die Nichtberücksichtigung des dritten Herstellers die Schlussfolgerungen zur gleichartigen Ware verzerren würde. Wie schon in Erwägungsgrund 57 erwähnt, sollten die einschlägigen Daten zu diesem Unternehmen auch in die Analyse der Lage des Wirtschaftszweigs der Union einfließen; folglich wird dieser Einwand zurückgewiesen.
(75)
Ein ausführender Hersteller wandte ein, die gedumpten Einfuhren könnten nicht die Hauptschadensursache sein, da die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union gleichzeitig mit der Menge der gedumpten Einfuhren zugenommen habe. Diese geringfügige Rentabilitätsverbesserung tut jedoch der Schlussfolgerung keinen Abbruch, dass die Gesamtrentabilität auf einem sehr niedrigen Niveau verblieb und der normale Gewinn von 8 % nicht erreicht wurde. Darüber hinaus verlor der Wirtschaftszweig der Union beim Marktanteil trotz des beträchtlichen Verbrauchsanstiegs im Jahr 2008 und erneut im UZ im Bezugszeitraum 9 % an die Einfuhren aus der VR China.
(76)
Ein anderer ausführender Hersteller brachte vor, den verfügbaren Informationen zufolge habe der Wirtschaftszweig der Union im UZ einen Gewinn erzielt, welcher der Zielgewinnspanne von 8 % sehr nahe komme. Da die Informationen zu den Gewinnen nur einen einzigen Unionshersteller betreffen, können die Gewinnspannen nicht veröffentlicht werden. In der Tat verzeichnete der Antragsteller, wie in Erwägungsgrund 88 der vorläufigen Verordnung angegeben, nach Verlusten im Jahr 2009 im UZ einen geringfügigen Gewinn. Die Annahmen, unter denen der ausführende Hersteller zu dem Schluss gelangte, dass der Gewinn im UZ der Zielgewinnspanne sehr nahe komme, sind de facto jedoch nicht korrekt, denn dabei wurden die relevanten Finanz- und Produktionsdaten des Antragstellers außer Acht gelassen, die aus Vertraulichkeitsgründen nicht offengelegt werden konnten. Die Gewinne des Antragstellers wurden gründlich überprüft, unter anderem bei einem Kontrollbesuch vor Ort; deshalb ist die Behauptung, die im UZ erzielten Gewinne seien der Zielgewinnspanne sehr nahe gekommen, nachgewiesenermaßen falsch.
(77)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Schadensursache eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 99 bis 122 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
9. UNIONSINTERESSE
(78)
Zwei Einführer brachten vor, die Maßnahmen könnten in der EU zu Engpässen bei der Versorgung mit Oxalsäure führen. Der Wirtschaftszweig der Union könne nämlich die EU-weite Nachfrage nach Oxalsäure nicht befriedigen.
(79)
Die Untersuchung ergab hingegen, dass der Antragsteller im UZ über Kapazitätsreserven verfügte. Darüber hinaus gab der Antragsteller an, dass er dabei sei, seine Produktion zu steigern, auch wenn die Steigerung der Kapazitätsauslastung eine gewisse Zeit in Anspruch nehme, da die Herstellung der betroffenen Ware von chemischen Reaktionen abhänge. Aus den EU-Verbrauchsdaten und der gesamten EU-Kapazität lässt sich indessen schließen, dass der Antragsteller den gesamten Unionsbedarf an ungereinigter Oxalsäure befriedigen kann, wenn er erst einmal mit nahezu voller Kapazitätsauslastung produziert. Zu gereinigter Oxalsäure ist zu sagen, dass der überwiegende Teil der gereinigten Oxalsäure bei der Herstellung von Waren zum Einsatz kommt, die anschließend ausgeführt werden; die Verwender könnten insofern das Verfahren der aktiven Veredelung nutzen. Zudem wird der wichtigste Ausführer von gereinigter Oxalsäure in der VR China dem Vorschlag nach dem niedrigsten Zoll unterliegen (14,6 %).
(80)
Überdies argumentierte der Antragsteller, der Markt für (ungereinigte) Oxalsäure werde weltweit von Herstellern in der VR China dominiert, die das Preisniveau für diese Ware bestimmten. Dazu ist anzumerken, dass sich die Aufmerksamkeit der chinesischen Hersteller derzeit in erster Linie auf ihren heimischen Markt richtet, weshalb es sich nicht ausschließen lässt, dass die Versorgungssicherheit für Verwender in der EU beeinträchtigt und chronische Engpässe und Oligopolpreise entstehen könnten, wenn keine Maßnahmen eingeführt würden und der einzige verbliebene EU-Hersteller von ungereinigter Oxalsäure vermutlich vom Markt verschwinden würde.
(81)
Ein weiterer Einführer/Verwender, der in einem anderen nachgelagerten Marktsegment tätig ist als der zuvor genannte, führte an, die geltenden vorläufigen Maßnahmen hätten negative Auswirkungen auf die Rentabilität seiner eigenen Waren, deren Hauptrohstoff Oxalsäure sei; er legte allerdings keine näheren Einzelheiten dazu vor. Das Unternehmen wurde zu einer Anhörung eingeladen, um ihm Gelegenheit zu geben, seine Befürchtungen darzulegen und entsprechende Belege zu unterbreiten; es reagierte aber nicht auf die Einladung. Folglich konnte dieses Vorbringen nicht überprüft werden.
(82)
Da zum Unionsinteresse keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 123 bis 139 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
10. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
10.1. SCHADENSBESEITIGUNGSSCHWELLE
(83)
Wie bereits in Erwägungsgrund 66 erwähnt, wandte ein ausführender Hersteller ein, die Kommission habe es bei der Schadensspannenberechnung versäumt, eine Berichtigung von 6,5 %, die dem normalen Zollsatz entspricht, zu berücksichtigen. Es wurde festgestellt, dass dieser Einwand teilweise korrekt war, da der Zoll auf einige Einfuhren, die bereits verzollt an einen EU-Abnehmer geliefert worden waren, zu niedrig veranschlagt worden war. Daraufhin wurden die Schadensspannen entsprechend korrigiert, was jedoch keine nennenswerten Auswirkungen auf die vorgeschlagenen endgültigen Maßnahmen hat (siehe Erwägungsgrund 87).
(84)
Aufgrund der Schlussfolgerungen bezüglich Star Oxochem wurde auch für diesen ausführenden Hersteller eine Schadensspanne nach derselben, in den Erwägungsgründen 142 bis 144 der vorläufigen Verordnung dargelegten Berechnungsmethode bestimmt.
(85)
Da keine Stellungnahmen zur Schadensbeseitigungsschwelle vorliegen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 145 bis 148 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
10.2. FORM UND HÖHE DER ZÖLLE
(86)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts und im Einklang mit Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung sollte ein endgültiger Antidumpingzoll in Höhe der festgestellten Dumpingspannen eingeführt werden, da die Schadensspannen bei allen betroffenen ausführenden Herstellern höher waren als die Dumpingspannen.
(87)
Folgende Dumping- und Schadensspannen wurden ermittelt:
Unternehmen/Gruppe
Schadensspanne (in %)
Dumpingspanne (in %)
Vorläufiger Zoll (in %)
Vorgeschlagener Zollsatz (in %)
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Alle übrigen Unternehmen
47,9
43,6
43,6
43,6
VR China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd und Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Alle übrigen Unternehmen
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden aufgrund der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betreffenden Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in Indien beziehungsweise der VR China haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(89)
Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzölle (zum Beispiel infolge einer Umfirmierung oder der Errichtung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind unverzüglich bei der Kommission einzureichen (3), und zwar zusammen mit allen sachdienlichen Informationen, insbesondere über eine etwaige mit der Umfirmierung oder den neuen Produktions- oder Verkaufseinheiten in Verbindung stehende Änderung der Tätigkeit des Unternehmens im Bereich der Produktion und der Inlands- und Ausfuhrverkäufe. Sofern erforderlich wird die Verordnung dann entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(90)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in der VR China und Indien empfohlen werden sollte. Nach der endgültigen Unterrichtung wurde den Parteien ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(91)
Den Stellungnahmen der interessierten Parteien wurde gebührend Rechnung getragen. Keine der Stellungnahmen gab Anlass, die im Rahmen der Untersuchung getroffenen Feststellungen zu ändern.
(92)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nichtkooperierenden Ausführer gelten, sondern auch für Hersteller, die im UZ keine Ausfuhren in die Union tätigten. Unternehmen, welche die Voraussetzungen des Artikels 11 Absatz 4 Unterabsatz 2 der Grundverordnung erfüllen, haben indessen die Möglichkeit, einen Überprüfungsantrag nach dem genannten Artikel zu stellen, um die sie betreffende Sachlage individuell untersuchen zu lassen.
10.3. ENDGÜLTIGE VEREINNAHMUNG DES VORLÄUFIGEN ZOLLS
(93)
Angesichts der Höhe der festgestellten Dumpingspannen und des Ausmaßes der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll in Höhe der endgültigen Zölle endgültig zu vereinnahmen. Sind die endgültigen Zölle niedriger als die vorläufigen, wird der Teil der vorläufigen Sicherheitsleistungen, der die endgültigen Zollsätze übersteigt, freigegeben.
11. VERPFLICHTUNGEN
(94)
Ein ausführender Hersteller in Indien und zwei ausführende Hersteller in der VR China boten Preisverpflichtungen nach Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung an.
(95)
Die betroffene Ware hat in den letzten Jahren eine beträchtliche Preisvolatilität verzeichnet, weshalb sie sich nicht für eine Festpreisverpflichtung eignet. Deshalb bot der indische ausführende Hersteller eine Indexierungsklausel an, ohne jedoch den betreffenden Mindestpreis festzusetzen. Dazu ist anzumerken, dass kein direkter Zusammenhang zwischen den Schwankungen der Preise und der Hauptrohstoffe festgestellt werden konnte, weshalb die Indexierung als ungeeignet angesehen wird. Darüber hinaus ließ der Grad der Zusammenarbeit dieses Unternehmens im Verlauf der ganzen Untersuchung und die Richtigkeit der von ihm bereitgestellten Daten zu wünschen übrig. Deshalb war die Kommission nicht davon überzeugt, dass eine Verpflichtung seitens dieses Unternehmens wirksam überwacht werden könnte.
(96)
Im Übrigen ergab die Untersuchung in Bezug auf die ausführenden Hersteller in der VR China, dass es unterschiedliche Typen der betroffenen Ware gibt, die sich nicht ohne weiteres voneinander unterscheiden lassen und beträchtliche Preisunterschiede aufweisen. Der einheitliche Mindestpreis für alle Warentypen, den einer der ausführenden Hersteller in der VR China anbot, wäre somit nicht geeignet, die schädigenden Auswirkungen des Dumpings zu beseitigen. Darüber hinaus stellen beide betroffenen ausführenden Hersteller in der VR China unterschiedliche Typen anderer chemischer Erzeugnisse her und können diese über verbundene Handelsgesellschaften an die gleichen Kunden in der Europäischen Union verkaufen. Dadurch würde ein ernstzunehmendes Risiko für Ausgleichsgeschäfte entstehen; außerdem wäre es außerordentlich schwierig, die Verpflichtung wirksam zu überwachen. Die unterschiedlichen Mindestpreise, die der andere ausführende Hersteller in der VR China anbot, würden die Überwachung aufgrund der schwierigen Unterscheidbarkeit der verschiedenen Warentypen ebenfalls unmöglich machen. Aufgrund dieser Sachlage wurde der Schluss gezogen, dass die Verpflichtungsangebote nicht angenommen werden können -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Oxalsäure, ob als Dihydrat (CUS-Nummer 0028635-1 und CAS-Nummer 6153-56-6) oder in wasserfreier Form (CUS-Nummer 0021238-4 und CAS-Nummer 144-62-7), auch in wässriger Lösung, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 11 00 (TARIC-Code 2917110091) eingereiht wird und ihren Ursprung in Indien beziehungsweise in der VR China hat.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Antidumpingzollsatz (in %)
TARIC-Zusatzcode
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Alle übrigen Unternehmen
43,6
B999
VR China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alle übrigen Unternehmen
52,2
B999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass der Zollbehörde des jeweiligen Mitgliedstaats eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Die Sicherheitsleistungen nach Maßgabe der Verordnung (EU) Nr. 1043/2011 der Kommission werden endgültig vereinnahmt. Die Sicherheitsleistungen, die den Betrag der endgültigen Antidumpingzölle übersteigen, werden freigegeben.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 12. April 2012.