PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1064/2010
ze dne 17. listopadu 2010,
kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 19 a čl. 22 odst. 1 první větu uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V prosinci 1999 Rada nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antisubvenční šetření“. Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního antisubvenčního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
V březnu 2006 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního antisubvenčního nařízení zachovala Rada nařízením (ES) č. 367/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jdnoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jiného indického výrobce PET filmu, společnosti Jindal Poly Films Limited, dříve známé jako Jindal Polyester Ltd. (dále jen „Jindal“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1124/2007 (6) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila Rada nařízením (ES) č. 15/2009 (7) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(6)
V červnu 2010 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování společnosti Jindal změnila Rada nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
1.2 Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(7)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (9) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antidumpingové šetření“. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(8)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (10) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. Se zohledněním zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti podle nařízení (ES) č. 367/2006 bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(9)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jednoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware, změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001.
(10)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (11) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o společnost SRF Limited. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(11)
V listopadu 2007 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila Rada nařízením (ES) č. 1292/2007 (12) konečné antidumpingové clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Týmž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(12)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007.
2. POSTUP
2.1 Odůvodnění přezkumu
(13)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článku 19 základního antisubvenčního nařízení podala společnost Polyplex Corporation Limited, která je vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků spadají do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz PET filmu.
(14)
Žadatel požádal o vynětí „silikonizované polyesterové odstranitelné fólie“ („SPRL“), pokud spadá do definice dotčeného výrobku, z oblasti působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Žadatel předložil patrné důkazy o tom, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL významně liší od vlastností dotčeného výrobku.
2.2 Zahájení přezkumu
(15)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. září 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článkem 19 základního antisubvenčního nařízení, který se omezil na posouzení rozsahu definice výrobku. Konkrétně bylo třeba, aby přezkum stanovil, zda SPRL spadá do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
2.3 Přezkumné šetření
(16)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla orgány Indické republiky (dále jen „dotčená země“) a všechny ostatní strany, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. známé vyvážející výrobce v dotčené zemi, uživatele a dovozce v Unii a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(18)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(19)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žadatele, dvou dalších indických vyvážejících výrobců, čtyř výrobců v Unii a dvou vývozců v Unii.
(20)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro účely posouzení otázky, zda je nutné změnit oblast působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření, a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indie,
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Německo,
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indie.
(21)
Šetření se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v nařízeních (ES) č. 367/2006 a (ES) č. 1292/2007, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
4. ZJIŠTĚNÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ
4.1 Východiska
(23)
PET film je nesamolepicí film z polyethylentereftalátu. PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(24)
PET film má specifické fyzikální, chemické a technické vlastnosti, které jej odlišují od jiných druhů filmu. K těmto vlastnostem PET filmu patří např. vysoká pevnost v tahu, velmi dobré elektrické vlastnosti, nízká absorpce vody, odolnost proti vlhkosti, nízká smrštivost a dobré bariérové vlastnosti. Tedy, i když tyto specifické vlastnosti určují různé typy PET filmu, tyto typy si uchovávají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti základního PET filmu. PET film má pět obecných konečných použití, která spadají do těchto pěti tržních segmentů: magnetická média, obaly, elektrické aplikace, zobrazování a průmyslová použití.
4.2 Metodika
(25)
Za účelem posouzení, zda mají být SPRL a jiné typy PET filmu považovány za jeden výrobek, nebo za dva různé výrobky, bylo zkoumáno, zda mají SPRL a jiné typy PET filmu stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Kromě toho byl zkoumán také výrobní proces, rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost, jakož i rozdíly v nákladech a cenách.
4.3 Hlavní argumenty stran
(26)
Žadatel tvrdil, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL liší od vlastností dotčeného výrobku. Zejména jde o to, že díky relativně nízké uvolňovací síle a nízkému povrchovému napětí SPRL je tento film kluzký, a jeho povrch je tudíž neaktivní vzhledem k barvám, potahům, lepidlům a pokovení. Podle tvrzení žadatele vykazuje v důsledku migrace nevytvrzeného silikonu uvnitř SPRL i zadní strana jednostranně potažené fólie SPRL významně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti ve srovnání s jinými typy PET filmu. Tyto charakteristiky údajně brání použití SPRL v průmyslových oblastech použití základního PET filmu, které byly stanoveny v rámci původního šetření, tj. v oblasti obalů, magnetických médií, elektrických aplikací, zobrazování a průmyslových použití. Funkčně aktivní povrch jiných typů PET filmu naopak znemožňuje jejich použití jako odstranitelné fólie, protože v takovém případě by se neodstranitelně přilepily k přilnavým povrchům. V důsledku toho žadatel tvrdil, že pokud jde o použití, SPRL není zaměnitelná s žádným jiným druhem PET filmu.
(27)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že argumenty žadatele vycházejí ze dvou po sobě jdoucích souborů uměle omezených srovnání. Zaprvé žadatel srovnával SPRL s úzkým souborem PET filmů, tj. se základním PET filmem, a nikoli s jinými typy potaženého PET filmu, které jsou se SPRL srovnatelnější. Zadruhé bylo toto údajně omezené srovnání provedeno pouze s ohledem na vysoce selektivní a omezený soubor fyzikálních a chemických vlastností. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pokud se SPRL srovná se širokým spektrem jiných typů PET filmu a s ohledem na reprezentativní počet chemických a fyzikálních vlastností, je zřejmé, že SPRL je stejný výrobek jako ostatní typy PET filmu, a měla by i nadále spadat do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření. Podle výrobního odvětví Unie se v případě SPRL jedná v podstatě o PET film následně potažený silikonovou vrstvou. Výrobek se koncepčně neliší od jiných typů potaženého filmu, jako je pokovený film, film s antistatickým povlakem nebo film s bariérovým povlakem, a proto se jasně jedná o dotčený výrobek. Na podporu svých tvrzení výrobní odvětví Unie poskytlo srovnání řady různých fyzikálních a chemických vlastností u řady různých typů PET filmu.
4.4 Zjištění
4.4.1 Fyzikální a chemické vlastnosti
(28)
Šetření ukázalo, že dvě vlastnosti uvedené výše v 27. bodě odůvodnění, tj. relativně nízká uvolňovací síla a nízké povrchové napětí SPRL, jsou dodatečnými znaky ve srovnání se základními fyzikálními, technickými a chemickými vlastnostmi PET filmu, které byly vymezeny v rámci původního antidumpingového šetření (14) a které jsou zmíněny výše v 24. bodě odůvodnění. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou u SPRL stejné jako u všech ostatních typů PET filmu.
(29)
Pokud jde o dvě vlastnosti specifické pro SPRL, tedy nízkou uvolňovací sílu a nízké povrchové napětí, bylo zjištěno, že nejde o vlastnosti PET filmu jako takového, nýbrž o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu neboli v podstatě o vlastnosti silikonu. Stejně jako potažení kteroukoli jinou látkou mění potažení silikonem některé charakteristiky povrchu filmu, ale nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti samotného základního PET filmu, který pod potahovou vrstvou zůstává stejný.
(30)
Je sice pravda, že výsledkem potažení PET filmu silikonem je nízká uvolňovací síla povrchu a také nízké povrchové napětí, ale obdobně by bylo možné argumentovat i u jiných typů potažení, tj. když je povrch PET filmu pokryt jinými typy potahu, získává jiné zvláštní vlastnosti. V některých případech mohou být výsledkem potažení vlastnosti, které činí PET film vhodným jen pro velmi specifická použití. V tomto ohledu není potažení silikonem v žádném případě jedinečné. K jiným speciálním výrobkům s jinými typy potažení patří například uzavíratelné filmy, filmy s protizamlžovacím potahem, odlupovací/pečeťové filmy a filmy s kopolyesterovým potahem. Všechny tyto typy však mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
(31)
Na tomto základě se má za to, že z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností neexistují mezi SPRL a jinými typy PET filmu žádné významné rozdíly, kterými by bylo možné odůvodnit vynětí SPRL z rozsahu definice výrobku.
4.4.2 Srovnání dalších kritérií
(32)
V zájmu úplnosti byla zkoumána také další tvrzení, která žadatel uvedl v žádosti o přezkum a která měla ukázat, že SPRL a PET film jsou různé výrobky.
4.4.2.1 Výrobní proces
(33)
Žadatel tvrdil, že SPRL ve srovnání s jinými typy vyráběného PET filmu vyžaduje samostatné výrobní zařízení.
(34)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(35)
SPRL je PET film potažený silikonovou vrstvou. Šetření ukázalo, že existují dvě různé technologie výroby SPRL. Výrobce v Unii, kterého se týkalo šetření, při výrobě používá technologii přímého potahování. Při použití této technologie se základní PET film potahuje během výrobního procesu před napínáním. Modul provádějící potahování je přitom jen dodatečnou demontovatelnou součástí výrobní linky. Naproti tomu indičtí výrobci, kterých se týkalo šetření, používají technologii dodatečného potahování. V rámci tohoto procesu se PET film nejprve vyrobí a následně se potahuje na samostatné výrobní lince.
(36)
Bylo zjištěno, že rozhodování mezi technologií přímého potahování a technologií dodatečného potahování má čistě ekonomickou povahu, protože náklady na investici do přemístitelných modulů pro přímé potahování jsou přibližně desetkrát vyšší než u investice do výrobní linky pro dodatečné potahování. Výhodou přímého potahování je mnohem vyšší rychlost výrobní linky, která umožňuje značný objem výroby. Přímé potahování vede rovněž k jednotkovým úsporám nákladů na silikon, poněvadž povrchová vrstva silikonu je tenčí než v případě dodatečného potahování.
(37)
Zde je třeba uvést, že existence dvou různých metod potahování nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL, které zůstávají stejné jako u ostatních typů PET filmu. Různé výrobní procesy totiž samy o sobě nemají význam pro určení, zda je určitý typ výrobku odlišným výrobkem, za předpokladu, že jsou typy výrobků získané těmito výrobními procesy obdobné z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností.
4.4.2.2 Rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost
(38)
Žadatel rovněž tvrdil, že z hlediska použití není SPRL zaměnitelná s jinými typy PET filmu. Toto tvrzení bylo šetřením potvrzeno. Jak ovšem vyplývá ze závěrů původního šetření, totéž platí i o jiných typech PET filmu se zvláštní úpravou.
(39)
Šetření potvrdilo, že účelem potahování či jakékoli jiné zvláštní úpravy PET filmu je docílit, aby byl PET film vhodný pro určitá konkrétní použití. Látka zvolená pro potahovou vrstvu má v každém případě určité vlastnosti, které slouží příslušnému účelu. Silikon například zajišťuje nízkou uvolňovací sílu. Potahovací látka může mít další zvláštní charakteristiky (v případě silikonu je to nízké povrchové napětí), v jejichž důsledku nejsou možná určitá použití potaženého výrobku. Existuje řada jiných typů PET filmu, které jsou potaženy jinými látkami nebo jinak upraveny a které mají z výše uvedených důvodů zvláštní a omezená použití.
(40)
Proto i když se SPRL používá konkrétně pro určité aplikace, její základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou stejné jako u ostatních typů PET filmu. V důsledku toho nemají zaměnitelnost a konečné použití význam pro určení, zda SPRL představuje jiný výrobek.
4.4.2.3 Rozdíly v nákladech a cenách
(41)
Dále žadatel tvrdil, že proces silikonizace základního PET filmu je spojen s dodatečnými náklady.
(42)
Bylo skutečně zjištěno, že dodatečné náklady na potažení silikonem mohou dosahovat až 10 % výrobních nákladů, v závislosti na zvolené technologii potahování. Jak je uvedeno v 35. a 36. bodě odůvodnění, žadatel si zvolil metodu, která je nákladnější z hlediska jednotkových nákladů na silikon. Je ovšem třeba zdůraznit, že se jedná o dodatečné náklady ve srovnání s výrobními náklady základního PET filmu. Potahování základního PET filmu jinými látkami nebo jeho pokovení rovněž zvyšuje výrobní náklady, a tedy i ceny.
(43)
V tomto ohledu se ovšem má za to, že dodatečné náklady na potažení silikonem samy o sobě nepředstavují rozhodující kritérium při rozhodování, zda je SPRL odlišným výrobkem. Rozdíly v nákladech a cenách totiž samy o sobě neopodstatňují závěr, že je určitý typ výrobku třeba považovat za jiný výrobek, pokud má tento typ stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek.
5. ZÁVĚRY O ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(44)
Zjištěními, k nimž dospělo šetření, se potvrdilo, že proces silikonizace PET filmu vede k odlišnému povrchu konečného výrobku ve srovnání se základním PET filmem. Tento proces ovšem nemění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti výrobku. Šetření totiž potvrdilo, že na trhu existuje řada speciálně upravených typů PET filmu, které spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření. Tento závěr se navíc nezměnil ani po analýze dalších kritérií, tj. výrobního procesu, zaměnitelnosti a konečného použití a rozdílů v nákladech a cenách.
(45)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly vyvozeny výše uvedené závěry. Byla jim také poskytnuta lhůta, ve které se po tomto oznámení mohly vyjádřit.
(46)
Ústní a písemné připomínky podané stranami byly patřičně vzaty v úvahu, ale nevedly ke změně závěru, že se nebude měnit rozsah definice výrobku, který spadá do působnosti platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých druhů PET filmu pocházejícího z Indie se zastavuje beze změny platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1064/2010 DES RATES
vom 17. November 2010
zur Einstellung der teilweisen Interimsüberprüfung der Antidumping- und der Ausgleichsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung in Indien
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Antidumpinggrundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absätze 3 und 5,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 597/2009 des Rates vom 11. Juni 2009 über den Schutz gegen subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (2) („Antisubventionsgrundverordnung“), insbesondere auf Artikel 19 und Artikel 22 Absatz 1 Satz 1,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. GELTENDE MAßNAHMEN
1.1 Vorausgegangene Untersuchungen und geltende Ausgleichsmaßnahmen
(1)
Im Dezember 1999 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 2597/1999 (3) einen endgültigen Ausgleichszoll auf die Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) („betroffene Ware“) mit Ursprung in Indien ein. Die Untersuchung, die zur Annahme dieser Verordnung führte, wird nachstehend als „Ausgangsuntersuchung des Antisubventionsverfahrens“ bezeichnet. Die Ausgleichsmaßnahmen wurden in Form eines Wertzolls eingeführt, der für die Einfuhren von namentlich genannten Ausführern zwischen 3,8 % und 19,1 % lag und für die Einfuhren aller übrigen Unternehmen 19,1 % betrug. Der Zeitraum der Ausgangsuntersuchung des Antisubventionsverfahrens erstreckte sich vom 1. Oktober 1997 bis zum 30. September 1998.
(2)
Im März 2006 hielt der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 367/2006 (4) den durch die Verordnung (EG) Nr. 2597/1999 auf die Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien eingeführten endgültigen Ausgleichszoll im Zuge einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 18 der Antisubventionsgrundverordnung aufrecht. Der Untersuchungszeitraum der Überprüfung erstreckte sich vom 1. Oktober 2003 bis zum 30. September 2004.
(3)
Im August 2006 änderte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1288/2006 (5) nach einer teilweisen Interimsüberprüfung betreffend die Subventionierung des indischen PET-Folien-Herstellers Garware Polyester Limited („Garware“) die Höhe des endgültigen Ausgleichszolls, der durch die Verordnung (EG) Nr. 367/2006 für Garware eingeführt worden war.
(4)
Im September 2007 änderte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1124/2007 (6) nach einer teilweisen Interimsüberprüfung betreffend die Subventionierung des indischen PET-Folien-Herstellers Jindal Poly Films Limited, früher Jindal Polyester Ltd. („Jindal“), die Höhe des endgültigen Ausgleichszolls, der durch die Verordnung (EG) Nr. 367/2006 für Jindal eingeführt worden war.
(5)
Im Januar 2009 änderte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 15/2009 (7) nach einer von der Kommission von Amts wegen eingeleiteten teilweisen Interimsüberprüfung betreffend die Subventionierung von fünf anderen indischen PET-Folien-Herstellern die Höhe des endgültigen Ausgleichszolls, der durch die Verordnung (EG) Nr. 367/2006 für diese Unternehmen eingeführt worden war.
(6)
Im Juni 2010 änderte der Rat mit der Verordnung (EU) Nr. 579/2010 (8) nach einer teilweisen Interimsüberprüfung betreffend die Subventionierung von Jindal die Höhe des endgültigen Ausgleichszolls, der durch die Verordnung (EG) Nr. 367/2006 für Jindal eingeführt worden war.
1.2 Vorausgegangene Untersuchungen und geltende Antidumpingmaßnahmen
(7)
Im August 2001 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 (9) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat („PET“) mit Ursprung unter anderem in Indien ein. Die Untersuchung, die zur Annahme dieser Verordnung führte, wird nachstehend als „Ausgangsuntersuchung des Antidumpingverfahrens“ bezeichnet. Die Antidumpingmaßnahmen wurden in Form eines Wertzolls eingeführt, der für die Einfuhren von namentlich genannten ausführenden Herstellern zwischen 0 % und 62,6 % lag und für die Einfuhren aller übrigen Unternehmen 53,3 % betrug.
(8)
Im März 2006 änderte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 366/2006 (10) die mit der Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 eingeführten Maßnahmen. Der eingeführte Antidumpingzoll lag zwischen 0 % und 18 % und berücksichtigte die Feststellungen der Auslaufüberprüfung der endgültigen Ausgleichszölle, die nach Maßgabe der Verordnung (EG) Nr. 367/2006 des Rates durchgeführt wurde.
(9)
Im August 2006 änderte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1288/2006 nach einer Interimsüberprüfung betreffend die Subventionierung des indischen PET-Folien-Herstellers Garware die Höhe des endgültigen Antidumpingzolls, der durch die Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 für Garware eingeführt worden war.
(10)
Im September 2006 änderte der Rat mit der Verordnung EG Nr. 1424/2006 (11) im Anschluss an einen Antrag eines neuen ausführenden Herstellers die Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 in Bezug auf das Unternehmen SRF Limited. Im Rahmen der geänderten Verordnung wurde für das betreffende Unternehmen eine Dumpingspanne von 15,5 % ermittelt und ein Antidumpingzollsatz von 3,5 % festgelegt, wobei die Ausfuhrsubventionsspanne des Unternehmens berücksichtigt wurde, die in der zur Annahme der Verordnung (EG) Nr. 367/2006 führenden Antisubventionsuntersuchung festgestellt worden war. Da für das Unternehmen kein individueller Ausgleichszoll galt, wurde der für alle anderen Unternehmen ermittelte Zollsatz angewandt.
(11)
Im November 2007 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1292/2007 (12) im Zuge der Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Antidumpinggrundverordnung einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien ein. Mit derselben Verordnung wurde eine teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Antidumpinggrundverordnung eingestellt, die sich auf einen ausführenden Hersteller in Indien beschränkte.
(12)
Im Januar 2009 änderte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 15/2009 nach einer von der Kommission von Amts wegen eingeleiteten teilweisen Interimsüberprüfung betreffend die Subventionierung von fünf indischen PET-Folien-Herstellern die Höhe des endgültigen Antidumpingzolls, der durch die Verordnung (EG) Nr. 1292/2007 für diese Unternehmen eingeführt worden war.
2. VERFAHREN
2.1 Gründe für die Überprüfung
(13)
Die teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Antidumpinggrundverordnung und Artikel 19 der Antisubventionsgrundverordnung wurde von Polyplex Corporation Limited, einem ausführenden Hersteller aus Indien („Antragsteller“), beantragt. Der Antrag beschränkte sich auf die Untersuchung der Warendefinition und hier auf die Frage, ob bestimmte Warentypen unter die Warendefinition der Antidumping- und der Ausgleichsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von PET-Folien fallen.
(14)
Der Antragsteller verlangte, silikonisierte Polyestertrennfolie (Siliconized polyester release liner - „SPRL“), insoweit sie unter die Definition der betroffenen Ware fällt, von den geltenden Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien auszunehmen. Der Antragsteller legte Anscheinsbeweise dafür vor, dass sich die grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften von SPRL erheblich von denen der betroffenen Ware unterscheiden.
2.2 Einleitung
(15)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer teilweisen Interimsüberprüfung vorlagen, und leitete im Wege einer am 9. September 2009 im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (13) („Einleitungsbekanntmachung“) eine teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Antidumpinggrundverordnung und Artikel 19 der Antisubventionsgrundverordnung ein, die auf die Warendefinition beschränkt war. Insbesondere galt es im Rahmen der Überprüfung festzustellen, ob SPRL nach der Definition in der Ausgangsuntersuchung der betroffenen Ware zuzurechnen ist.
2.3 Überprüfung
(16)
Die Kommission unterrichtete die Behörden der Republik Indien („betroffenes Land“) und alle bekanntermaßen betroffenen Parteien, d. h. die ihr bekannten ausführenden Hersteller im betroffenen Land, Verwender und Einführer in der Union sowie Hersteller in der Union offiziell über die Einleitung der teilweisen Interimsüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(17)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(18)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen übrigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebogen zu.
(19)
Ausgefüllt zurückgesandt wurde der Fragebogen vom Antragsteller, zwei weiteren ausführenden Herstellern in Indien, vier Unionsherstellern und zwei Unionseinführern.
(20)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Beurteilung der Frage, ob die Warendefinition der geltenden Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen geändert werden muss, für notwendig erachtete, prüfte sie und führte Kontrollbesuche in den Betrieben folgender Unternehmen durch:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indien,
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Deutschland,
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indien.
(21)
Die Untersuchung betraf den Zeitraum vom 1. April 2008 bis zum 31. März 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
3. BETROFFENE WARE
(22)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um die gleiche Ware wie in der Warendefinition der Verordnungen (EG) Nr. 367/2006 und (EG) Nr. 1292/2007, d. h. um Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung in Indien, die derzeit unter den KN-Codes ex 3920 62 19 und ex 3920 62 90 eingereiht werden.
4. UNTERSUCHUNGSERGEBNISSE
4.1 Hintergrund
(23)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um eine nicht selbstklebende Folie aus PET. Alle PET-Folien werden aus einem PET-Polymer hergestellt; die hergestellte Unterlage kann während oder nach der Herstellung noch weiteren Bearbeitungsschritten unterzogen werden. Typisch sind die Coronabehandlung, die Metallisierung oder das chemische Beschichten.
(24)
PET-Folie hat besondere materielle, chemische und technische Eigenschaften, die sie von anderen Folien unterscheidet. Dazu zählen unter anderem ihre hohe Zugfestigkeit, sehr gute elektrische Eigenschaften, geringe Wasseraufnahme sowie Feuchtigkeitsbeständigkeit, geringe Schrumpfung und gute Barriereeigenschaften. Obwohl diese besonderen Eigenschaften kennzeichnend für unterschiedliche PET-Folientypen sind, haben alle dieses Typen doch dieselben materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften wie die Unterlage. PET-Folie kommt im Wesentlichen bei fünf Endverwendungen in fünf verschiedenen Marktsegmente zum Einsatz; dabei handelt es sich um Magnetdatenträger, Verpackungen und als Unterlage für elektrotechnische, bildspeichernde und industrielle Zwecke.
4.2 Methodik
(25)
Um beurteilen zu können, ob SPRL und andere PET-Folientypen als eine einzige Ware oder zwei verschiedenartige Waren anzusehen sind, wurde geprüft, ob SPRL und andere PET-Folien dieselben materiellen und chemischen Grundeigenschaften aufweisen. Zudem wurden das Herstellungsverfahren, Unterschiede bei der Endverwendung, die Austauschbarkeit sowie Unterschiede bei den Kosten und Preisen untersucht.
4.3 Hauptargumente der Parteien
(26)
Der Antragsteller brachte vor, dass SPRL andere grundlegende materielle, chemische und technische Eigenschaften aufweise als die betroffene Ware. Insbesondere sei SPRL aufgrund der verhältnismäßig geringen Haftung und ihrer geringen Oberflächenspannung sehr glatt, wodurch ihre Oberfläche inaktiv gegenüber Tinte, Beschichtungen, Klebstoff oder einer Metallisierung werde. So unterscheide sich sogar die Rückseite einer einseitig beschichteten SRPL aufgrund der Migration von unvulkanisiertem Silikon innerhalb der SPRL deutlich in ihren materiellen und technischen Eigenschaften von anderen PET-Folien. Diese Eigenschaften würden den Einsatz von SPRL in den in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Industriebranchen ausschließen, in denen die PET-Unterlagen für Magnetdatenträger, Verpackungen und als Unterlage für elektrotechnische, bildspeichernde und industrielle Zwecke verwendet werden. Andererseits verhindere die funktional aktive Oberfläche der andern PET-Folienarten deren Einsatz als Trennfolie, da sie fest an klebenden Flächen anhaften würden. Folglich könnte SPRL in ihren Anwendungen nicht durch einen anderen PET-Folientyp ausgetauscht werden.
(27)
Der Wirtschaftszweig der Union brachte vor, die Argumentationsgrundlage des Antragstellers stütze sich auf zwei künstlich eingeschränkte Vergleiche. Zum einen vergleiche der Antragsteller SPRL mit einer sehr kleinen Gruppe von PET-Folien, nämlich mit PET-Unterlagen, und nicht mit anderen Typen von beschichteten PET-Folien, die eine größere Vergleichbarkeit mit SPRL aufwiesen. Zum anderen werde dieser angeblich beschränkte Vergleich nur anhand einer sehr selektiven und äußerst beschränkten Auswahl materieller und chemischer Eigenschaften durchgeführt. Vergleiche man SPRL nämlich mit einer größeren Bandbreite anderer PET-Folientypen und lege dabei eine repräsentative Anzahl chemischer und materieller Eigenschaften zugrunde, so werde deutlich, dass SPRL die gleiche Ware wie andere PET-Folientypen sei, weshalb sie weiterhin den Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen unterliegen sollte. SPRL sei nichts anderes als eine nach der Herstellung mit Silikon beschichtete PET-Folie. Diese unterscheide sich konzeptuell nicht von anderen beschichteten Folientypen wie metallisierte Folien oder Folien mit einer antistatischen Beschichtung oder einer Sperrschicht, und deshalb sei sie eindeutig der betroffenen Ware zuzurechnen. Zur Untermauerung dieser Vorbringen legte der Wirtschaftszweig der Union einen Bericht vor, in dem eine Reihe verschiedener PET-Folientypen anhand mehrerer materieller und chemischer Eigenschaften verglichen werden.
4.4 Untersuchungsergebnisse
4.4.1 Materielle und chemische Eigenschaften
(28)
Die Untersuchung ergab, dass die beiden Eigenschaften unter Randnummer 27, nämlich die verhältnismäßig geringe Haftung von SPRL sowie ihre geringe Oberflächenspannung, zusätzliche Eigenschaften sind, die über die in der Ausgangsuntersuchung des Antidumpingverfahrens (14) definierten und unter Randnummer 24 aufgeführten grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften der PET-Folie hinausgehen. So gesehen weisen SPRL und jeder andere PET-Folientyp die gleichen grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften auf.
(29)
Die geringe Haftung und die geringe Oberflächenspannung, also die beiden besonderen Eigenschaften von SPRL, sind der Untersuchung zufolge keine Eigenschaften der PET-Folie selbst, sondern vielmehr Eigenschaften der silikonisierten Oberfläche oder genauer gesagt von Silikon. Eine Beschichtung mit Silikon verändert, wie die Beschichtung mit jedem anderem Material, die Oberflächeneigenschaften der Folie, nicht jedoch die grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften der PET-Unterlage, die unter der Beschichtung immer dieselbe ist.
(30)
Zwar wird durch die Silikonbeschichtung der PET-Folie die Oberflächenhaftung und auch die Oberflächenspannung verringert, ein ähnliches Argument könnte aber auch für andere Beschichtungstypen vorgebracht werden oder anders gesagt, andere Beschichtungen verleihen der PET-Folienoberfläche andere besondere Eigenschaften. Durch einige Beschichtungen können sich Eigenschaften ergeben, aufgrund derer PET-Folien nur für sehr spezielle Anwendungen genutzt werden können. So gesehen ist die Silikonbeschichtung nicht einzigartig. Andere Sonderfälle mit anderen Beschichtungstypen sind beispielsweise siegelbare Folien, antibeschlagbeschichtete Folien, abzieh-/wiederverschließbare Folien und Folien mit Copolyesterbeschichtung. Alle diese Typen weisen aber immer dieselben grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften auf und sind somit der betroffenen Ware im Sinne der Ausgangsuntersuchung zuzurechnen.
(31)
Deshalb wird davon ausgegangen, dass es keine wesentlichen Unterschiede in Bezug auf die grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften zwischen SPRL und anderen PET-Folientypen gibt, die einen Ausschluss von SPRL aus der Warendefinition rechtfertigen würden.
4.4.2 Vergleich anderer Kriterien
(32)
Der Vollständigkeit halber wurden auch andere Argumente im Antrag des Antragstellers überprüft, die angeblich belegen, dass SPRL und PET-Folien verschiedenartige Waren sind.
4.4.2.1 Herstellungsverfahren
(33)
Nach Aussage des Antragstellers ist für die Herstellung von SPRL verglichen mit anderen PET-Folien eine eigene Anlage erforderlich.
(34)
Wie unter Randnummer 23 dargelegt, werden alle PET-Folien aus einem PET-Polymer hergestellt; die hergestellte Unterlage kann während oder nach der Herstellung noch weiteren Bearbeitungsschritten unterzogen werden. Typisch sind unter anderem die Coronabehandlung, die Metallisierung oder das chemische Beschichten.
(35)
Bei SRPL handelt es sich um eine mit Silikon beschichtete PET-Folie. Die Untersuchung ergab, dass zur Herstellung von SPRL zwei verschiedene Techniken verwendet werden können. Der untersuchte EU-Hersteller verwendet die Inline-Beschichtungstechnik. In diesem Verfahren wird die PET-Unterlage während des Herstellungsverfahrens noch vor dem Recken beschichtet. Die Beschichtungseinheit ist lediglich ein zusätzliches, auswechselbares Modul der Produktionslinie. Im Gegensatz dazu erfolgt die Beschichtung beim untersuchten indischen Hersteller im Anschluss an den eigentlichen Herstellungsprozess. In diesem Fall wird zunächst die PET-Folie hergestellt, die dann auf einer getrennten Produktionslinie beschichtet wird.
(36)
Ob man sich bei der Beschichtung für eine durchgehenden Anlage oder zwei getrennte Linien entscheidet, hat laut Untersuchungsergebnis, rein wirtschaftliche Gründe; die Investitionskosten für austauschbare Beschichtungsmodule liegen um ein zehnfaches über den Kosten für eine eigenständige Beschichtungslinie. Vorteile der Inlinebeschichtung sind die wesentlich höhere Geschwindigkeit der Linie und damit die beachtlich höheren Produktionsmengen. Außerdem senkt die Inlinebeschichtung die Silikonstückkosten, da die Silikonbeschichtung dünner ist als bei einer getrennten Linie.
(37)
Die beiden unterschiedlichen Beschichtungsverfahren verändern allerdings nicht die grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften von SPRL, die stets dieselben wie bei anderen PET-Folientypen sind. Unterschiedliche Herstellungsverfahren sind als solche nämlich nicht für die Entscheidung maßgebend, ob es sich bei einem Warentyp um ein verschiedenartige Ware handelt, solange die mit diesen Verfahren gewonnenen Warentypen in Bezug auf die grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften gleichartig sind.
4.4.2.2 Unterschiede bei den Endverwendungen und der Austauschbarkeit
(38)
Der Antragsteller brachte auch vor, dass SPRL und andere PET-Folientypen in der Endverwendung nicht austauschbar seien. Dies konnte durch die Untersuchung bestätigt werden. Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung festgestellt, trifft dies aber auch auf andere spezialbehandelte PET-Folientypen zu.
(39)
Durch die Untersuchung wurde bestätigt, dass mit einer Beschichtung oder jeder speziellen Behandlung von PET-Folien bezweckt wird, diese für besondere Verwendungen einsetzbar zu machen. Die als Beschichtung gewählten Substanzen weisen bestimmte Eigenschaften auf, die dem gewünschten Zweck dienen. So wird beispielweise durch Silikon die Haftung verringert. Die Beschichtung kann auch andere besondere Eigenschaften aufweisen (im Falle von Silikon die geringe Oberflächenspannung), die einen Einsatz der beschichteten Ware für andere Anwendungen ausschließt. Daher gibt es eine Reihe anderer PET-Folientypen, die mit anderen Substanzen beschichtet oder auf andere Weise behandelt sind, die aus den genannten Gründen nur für besondere, genau umschriebene Zwecke verwendet werden können.
(40)
Obwohl SPRL also für bestimmte spezielle Anwendungen genutzt wird, sind ihre grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften dieselben wie diejenigen der anderen PET-Folientypen. Folglich sind die Austauschbarkeit und die Endverwendung keine entscheidenden Kriterien, wenn ermittelt wird, ob SPRL eine verschiedenartige Ware darstellt.
4.4.2.3 Unterschiede bei den Kosten und Preisen
(41)
Der Antragsteller brachte des Weiteren vor, die Silikonisierung der PET-Grundlage verursache zusätzliche Kosten.
(42)
Tatsächlich entstehen für die Silikonbeschichtung, je nach Art des Beschichtungsverfahrens, zusätzliche Kosten von bis zu 10 % der Herstellkosten. Der Antragsteller hat sich für eine kostenintensivere Beschichtung entschieden, wenn man die Silikonstückkosten betrachtet, wie in Randnummern 35 und 36 beschrieben. Es muss jedoch betont werden, dass es sich hierbei um zusätzliche Kosten bei der Herstellung der PET-Grundlage handelt. Auch die Beschichtung der PET-Grundlage mit anderen Substanzen, einschließlich der Metallisierung, erhöht die Herstellungskosten und somit die Preise.
(43)
In diesem Zusammenhang wird jedoch die Auffassung vertreten, dass die zusätzlichen Kosten für die Silikonbeschichtung als solche bei der Ermittlung, ob SPRL eine verschiedenartige Ware darstellt, kein ausschlaggebendes Kriterium sind. Unterschiede bei den Kosten und Preisen rechtfertigen nämlich alleine nicht die Schlussfolgerung, dass ein bestimmter Warentyp als verschiedenartige Ware zu betrachten ist, solange dieser Warentyp dieselben grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften aufweist wie die betroffene Ware.
5. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR WARENDEFINITION
(44)
Die Untersuchungsergebnisse bestätigten, dass durch die Silikonisierung der PET-Folie die Fertigware eine andere Oberfläche aufweist als die PET-Unterlage. Dieser Bearbeitungsprozess verändert jedoch nicht die grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften der Ware. Bestätigt wurde vielmehr, dass es eine Reihe speziell behandelter PET-Folientypen auf dem Markt gibt, die unter die in der Ausgangsuntersuchung ermittelte Definition der betroffenen Ware fallen. Auch die anderen untersuchten Kriterien, nämlich das Herstellungsverfahren, die Austauschbarkeit bzw. die Endverwendung sowie Unterschiede bei den Kosten und Preisen, führten zu keinem anderen Ergebnis.
(45)
Alle interessierten Parteien wurden über die wesentlichen Fakten und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage diese Schlussfolgerungen gezogen wurden. Nach dieser Unterrichtung wurde den Parteien eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(46)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der Parteien wurden berücksichtigt, sie haben jedoch nichts an der Schlussfolgerung geändert, die Warendefinition der geltenden Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen gegenüber Einfuhren von PET-Folie unverändert beizubehalten -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die teilweise Interimsüberprüfung der Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter PET-Folien mit Ursprung in Indien wird hiermit ohne Änderung der geltenden Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen eingestellt.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 17. November 2010.