PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 512/2010 DES RATES
vom 14. Juni 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Ammoniumnitrat mit Ursprung in der Ukraine nach einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), mit der die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (2) aufgehoben wurde, insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Am 22. Januar 2001 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 132/2001 (3) einen endgültigen Antidumpingzoll („geltende Maßnahmen“) in Höhe von 33,25 EUR pro Tonne auf die Einfuhren von Ammoniumnitrat („AN“) der KN-Codes 3102 30 90 und 3102 40 90 mit Ursprung unter anderem in der Ukraine ein. Die Untersuchung, die zur Einführung dieser Maßnahmen führte, wird im Folgenden „Ausgangsuntersuchung“ genannt.
(2)
Für den Fall, dass die Kommission Verpflichtungsangebote von Unternehmen annimmt, befreite der Rat am 17. Mai 2004 nach einer teilweisen Interimsüberprüfung mit der Verordnung (EG) Nr. 993/2004 (4) die von den betreffenden Unternehmen hergestellten Einfuhren von AN in die Union von den mit der Verordnung (EG) Nr. 132/2001 des Rates eingeführten Antidumpingzöllen. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1001/2004 der Kommission (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1996/2004 (6), nahm die Kommission Verpflichtungsangebote für den Zeitraum bis zum 20. Mai 2005 an. Mit diesen Verpflichtungen sollte bestimmten Auswirkungen der Erweiterung der Europäischen Union auf 25 Mitgliedstaaten Rechnung getragen werden.
(3)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 945/2005 (7) beschloss der Rat nach einer auf die Definition der betroffenen Ware beschränkten Interimsüberprüfung, dass die Definition der betroffenen Ware präzisiert und die geltenden Maßnahmen auf andere die betroffene Ware enthaltende Düngemittel im Verhältnis zu ihrem Gehalt an Ammoniumnitrat und anderen marginalen Stoffen und Nährstoffen angewandt werden sollten.
(4)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 442/2007 (8) beschloss der Rat nach einer Auslaufüberprüfung, die in der Verordnung (EG) Nr. 945/2005 präzisierten geltenden Maßnahmen für weitere zwei Jahre aufrechtzuerhalten.
(5)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 661/2008 (9) führte der Rat nach einer Auslaufüberprüfung endgültige Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von AN mit Ursprung in Russland ein.
(6)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 662/2008 (10) des Rates wurde die Verordnung (EG) Nr. 442/2007 geändert und ein Verpflichtungsangebot eines ausführenden Herstellers angenommen.
2. Überprüfungsantrag
(7)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen am 17. Oktober 2008 (11) ging am 22. Januar 2009 ein Antrag auf Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein. Der Antrag wurde vom Europäischen Düngemittelherstellerverband EFMA („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von AN entfällt.
(8)
Der Antragsteller lieferte hinreichende Anscheinsbeweise dafür, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Zusammenhang mit AN-Einfuhren aus der Ukraine („betroffenes Land“) wahrscheinlich erneut auftreten würden.
(9)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen, und leitete am 23. April 2009 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (12) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
3.1 Untersuchungszeitraum
(10)
Die Untersuchung eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. April 2008 bis zum 31. März 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum von bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2 Von der Untersuchung betroffene Parteien
(11)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verwender sowie deren Verbände, die Vertreter des Ausfuhrlandes, den Antragsteller und die Unionshersteller offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(12)
Alle betroffenen Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(13)
Angesichts der Vielzahl von Unionsherstellern und Unionseinführern erschien es geboten, in Übereinstimmung mit Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Um über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden zu können, forderte die Kommission die oben genannten Parteien auf, nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung binnen 15 Tagen nach Einleitung der Untersuchung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(14)
Nach Prüfung der eingegangenen Informationen und angesichts der Tatsache, dass zwölf Unionshersteller kooperationsbereit waren, wurde entschieden, für die Unionshersteller eine Stichprobe zu bilden. Es meldeten sich keine Einführer, und somit wurden die in der Einleitungsbekanntmachung geforderten Informationen von ihrer Seite nicht vorgelegt.
(15)
Zwölf Unionshersteller, auf die im UZÜ rund 80 % der EU-Gesamtproduktion entfielen, füllten das Stichprobenformular ordnungsgemäß und fristgerecht aus und erklärten sich förmlich bereit, weiter an der Untersuchung mitzuarbeiten. Auf dieser Grundlage bildete die Kommission nach Artikel 17 der Grundverordnung eine repräsentative Stichprobe, und zwar ausgehend von dem größten repräsentativen Produktions- und Verkaufsvolumen von AN in der Union, das in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnte. Fünf Unionshersteller, auf die im UZÜ 57 % der EU-Gesamtproduktion entfielen, wurden in die Stichprobe einbezogen.
(16)
Die betroffenen Parteien wurden nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung zur Stichprobenbildung konsultiert und erhoben keine Einwände.
(17)
Den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern und allen der Kommission bekannten ausführenden Herstellern im betroffenen Land wurden Fragebogen zugesandt.
(18)
Antworten auf die Fragebogen gingen von den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern und von drei ausführenden Herstellern im betroffenen Land ein.
(19)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung und die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Ausführende Hersteller der Ukraine:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Unionshersteller:
-
GrowHow UK Limited, Vereinigtes Königreich,
-
GPN, Paris, Frankreich,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polen,
-
Yara SA, Brüssel, Belgien,
-
Achema, Jonavos, Litauen.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(20)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT mit Ursprung in der Ukraine, die derzeit unter den KN-Codes 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 und ex 3105 90 91 eingereiht werden. AN ist ein fester Stickstoffdünger, der in der Landwirtschaft häufig verwendet wird. Er wird aus Ammoniak und Salpetersäure hergestellt und sein Stickstoffgehalt beträgt mehr als 28 GHT in geprillter oder granulierter Form.
(21)
Die Definition der betroffenen Ware wurde in der Verordnung (EG) Nr. 945/2005 präzisiert.
2. Gleichartige Ware
(22)
Diese Überprüfung bestätigte die Ergebnisse der Ausgangsuntersuchung, wonach es sich bei AN um ein reines Grunderzeugnis handelt, dessen Qualität und grundlegende materielle Eigenschaften unabhängig vom Ursprungsland identisch sind. Die betroffene Ware und die von den ausführenden Herstellern hergestellte und auf ihren Inlandsmärkten und in Drittländer verkaufte Ware sowie die von den Unionsherstellern hergestellte und auf dem EU-Markt verkaufte Ware weisen der Untersuchung zufolge dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften auf und werden im Wesentlichen denselben Verwendungen zugeführt, so dass sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen sind.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Allgemeines
(23)
Drei ausführende Hersteller in der Ukraine erklärten sich zur Mitarbeit bereit. Ein vierter der Kommission bekannter ausführender Hersteller arbeitete nicht an der Untersuchung mit.
(24)
Der Vergleich des Ausfuhrvolumens der drei kooperierenden ausführenden Hersteller mit dem Gesamtvolumen der Ausfuhren aus der Ukraine in die EU ergab, dass auf die drei kooperierenden ausführenden Hersteller im UZÜ mehr als 90 % aller EU-Einfuhren aus der Ukraine entfielen. Die Mitarbeit wurde daher als hoch betrachtet.
(25)
Das Gesamtvolumen der Einfuhren der betroffenen Ware aus der Ukraine war gering, sein Anteil am EU-Markt insgesamt betrug im UZÜ lediglich 1,1 %.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
2.1 Normalwert
(26)
Bekanntlich wurde die Ukraine in der vorangegangenen Auslaufüberprüfung noch nicht als Marktwirtschaftsland angesehen, daher wurde der Normalwert anhand von Daten ermittelt, die bei einem kooperierenden Hersteller im Vergleichsland USA eingeholt wurden.
(27)
Bei der jetzigen Überprüfung lagen dem Normalwert die in den Betrieben der drei kooperierenden ausführenden Hersteller in der Ukraine eingeholten und überprüften Daten zugrunde. Die Kommission prüfte, ob die Inlandsverkäufe dieser Hersteller als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierfür wurden die Produktionskosten für die von den kooperierenden ausführenden Herstellern hergestellte und auf dem Inlandsmarkt verkaufte Ware untersucht.
(28)
Was die Gaskosten betrifft, so wurde festgestellt, dass die Ukraine das für die Herstellung von AN verwendete Gas größtenteils aus Russland importierte. Alle verfügbaren und während der Untersuchung überprüften Daten deuteten darauf hin, dass die Ukraine im UZÜ Erdgas aus Russland zu einem Preis einführte, der um rund 40 % unter dem Preis des in die EU ausgeführten russischen Erdgases lag. Die Untersuchung ergab jedoch, dass sich die Preise im letzten Quartal des UZÜ auf demselben Niveau bewegten.
(29)
Abgesehen von einem einzigen Warentyp, der von einem Hersteller ausgeführt wurde, erfolgten die Inlandsverkäufe im UZÜ der Untersuchung zufolge im normalen Handelsverkehr. Der Normalwert wurde daher nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung anhand des Preises ermittelt, der auf dem ukrainischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlt wurde oder zu zahlen war; im Falle des nicht im normalen Handelsverkehr verkauften Warentyps wurde ein rechnerisch ermittelter Normalwert zugrunde gelegt. Die rechnerische Ermittlung des Normalwerts erfolgte nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung durch Addition der Herstellkosten des ausgeführten Warentyps, eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und einer angemessenen Gewinnspanne. Diese Beträge für VVG-Kosten und Gewinne wurden anhand der Zahlen festgesetzt, die der betroffene Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
(30)
Der Normalwert wurde festgelegt, ohne dass eine Berichtigung für die Gaskosten des ausführenden Herstellers in der Ukraine nach Artikel 2 Absatz 5 der Grundverordnung vorgenommen wurde. Grund hierfür war, dass bereits bei Verwendung der unberichtigten Inlandskosten und -preise der ausführenden Hersteller in der Ukraine und ungeachtet der anscheinend verzerrten Gaspreise deutlich wurde, dass im UZÜ Dumping stattfand (siehe Randnummern 32 bis 34). Infolgedessen und weil mit einer Auslaufüberprüfung festgestellt werden soll, ob im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich ist, um entscheiden zu können, ob die derzeit geltenden Maßnahmen aufrechterhalten oder aufgehoben werden sollten, wurde es für nicht erforderlich erachtet, zu prüfen, ob eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 5 der Grundverordnung in diesem Fall gerechtfertigt wäre.
2.2 Ausfuhrpreis
(31)
Der Ausfuhrpreis wurde nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises der zur Ausfuhr in die EU verkauften betroffenen Ware ermittelt. Alle Verkäufe der drei kooperierenden ausführenden Hersteller erfolgten direkt an unabhängige Abnehmer in der Union.
2.3 Vergleich
(32)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für die Abweichungen vorgenommen, die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Dementsprechend wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Versicherungen, Provisionen und Verpackungskosten vorgenommen, sofern sie gerechtfertigt und stichhaltig belegt waren.
2.4 Dumpingspanne
(33)
Zur Ermittlung der Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen.
(34)
Für die drei betroffenen kooperierenden ausführenden Hersteller wurde eine landesweite gewogene durchschnittliche Dumpingspanne von 6-7 % ermittelt.
3. Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1 Kapazitätsreserven und Attraktivität des Unionsmarkts
(35)
Im UZÜ nutzten die drei kooperierenden ausführenden Hersteller durchschnittlich 46 % ihrer Produktionskapazität für Inlandsverkäufe.
(36)
Die drei kooperierenden ausführenden Hersteller setzten zwar einen großen Teil ihrer Produktion auf dem Inlandsmarkt ab, waren aber auch von Ausfuhren in Drittländer abhängig. Im UZÜ verfügten sie über Kapazitätsreserven, die rund 6 % des Unionsverbrauchs entsprachen.
(37)
Anhand der im Überprüfungsantrag enthaltenen Informationen über den vierten bekannten Hersteller in der Ukraine, der nicht an der Untersuchung mitarbeitete, wurden die Gesamtkapazitätsreserven der Ukraine im UZÜ auf rund 9 % des Unionsverbrauchs geschätzt.
(38)
Einige kooperierende ausführende Hersteller in der Ukraine machten geltend, sie verlören auf ihrem Inlandsmarkt zunehmend Marktanteile an russische Hersteller, die aufgrund der wesentlich geringeren Gaskosten in Russland sehr niedrige Preise anbieten könnten. Es sei daher unwahrscheinlich, dass der ukrainische Inlandsmarkt den Kapazitätsüberhang aufnehmen könnte, vielmehr dürfte eine etwaige Mehrproduktion ausgeführt werden.
(39)
Die drei kooperierenden Unternehmen führten AN im UZÜ in zahlreiche andere Drittländer auf mehreren Kontinenten aus. Es ist jedoch darauf hinzuweisen, dass bestimmte traditionelle Drittlandsmärkte Einfuhren aus der Ukraine nicht offenstehen, sei es, weil dort Antidumpingmaßnahmen gelten (z. B. USA mit Antidumpingzöllen von mehr als 100 %), sei es aufgrund von Sicherheitsvorschriften (z. B. Volksrepublik China, Australien). Die EU ist jedenfalls der größte, attraktivste und gleichzeitig geografisch nächstgelegene Ausfuhrmarkt. Seine Attraktivität wird durch logistische Vorteile aufgrund der niedrigen Eisenbahntarife in der Ukraine noch gesteigert.
(40)
Aus den dargelegten Gründen kann nicht ausgeschlossen werden, dass bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen ein Großteil der in der Ukraine verfügbaren Kapazitätsreserven zur Steigerung der Ausfuhren in die Union genutzt werden könnte.
3.2 Preise auf verschiedenen Ausfuhrmärkten
(41)
Eine Analyse der von den drei kooperierenden ausführenden Herstellern in der Ukraine getätigten Ausfuhrverkäufe in Drittländer ergab, dass die Preise dieser Ausfuhren, wenn sie auf der cif-Stufe anhand der im Überprüfungsantrag angegebenen internationalen Frachtraten berechnet wurden, im UZÜ um bis zu 25 % unter dem EU-Marktpreis lagen.
(42)
Mithin dürfte im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anreiz bestehen, für Drittländer bestimmte Ausfuhren aus der Ukraine in die EU umzuleiten. Dank der höheren Preise auf dem EU-Markt könnten die ukrainischen Ausführer bessere Gewinnspannen erzielen.
(43)
Anhand der von den drei kooperierenden ausführenden Herstellern vorgelegten Zahlen konnte auch festgestellt werden, dass die Ausfuhren aus der Ukraine in andere Drittländer im UZÜ auf landesweiter Ebene zu gedumpten Preisen erfolgten.
3.3 Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping
(44)
Aus den vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass die Ausfuhren aus der Ukraine noch immer gedumpt sind und dass im Falle einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen ein Anhalten des Dumpings auf dem Unionsmarkt wahrscheinlich ist. In Anbetracht der in der Ukraine vorhandenen Kapazitätsreserven und der Attraktivität des EU-Marktes dürfte für die ausführenden Hersteller in der Ukraine ein Anreiz bestehen, i) ihre Ausfuhren auf den EU-Markt zu steigern und ii) die AN-Ausfuhren anstatt auf anderen Drittlandsmärkten zu gedumpten Preisen in der Union auf den Markt zu bringen, zumindest was zwei der ausführenden Hersteller anbelangt.
(45)
Zudem liegen die gewogenen durchschnittlichen Preise der kooperierenden ausführenden Hersteller für Ausfuhren auf Drittlandsmärkte der Untersuchung zufolge deutlich unter dem Preisniveau in der Union. Dadurch wird die Wahrscheinlichkeit einer Zunahme der gedumpten Ausfuhren aus der Ukraine in die EU im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen noch verstärkt.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(46)
Die gleichartige Ware wird in der Union von 16 Unternehmen oder Unternehmensgruppen hergestellt, deren Produktion die gesamte Unionsproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung darstellt.
(47)
Zwölf Unionshersteller arbeiteten an der Untersuchung mit:
-
Achema AB (Litauen),
-
Agropolychim JSC (Bulgarien),
-
Azomures (Rumänien),
-
BASF AG (Deutschland),
-
Fertiberia SA (Spanien),
-
GPN SA (Frankreich),
-
GrowHow UK Ltd (Vereinigtes Königreich),
-
Neochim PLC (Bulgarien),
-
Nitrogénművek Rt (Ungarn),
-
Yara (Belgien, Frankreich, Deutschland, Italien und Niederlande),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polen),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polen).
(48)
Da auf diese 12 Unionshersteller im UZÜ rund 80 % EU-Gesamtproduktion entfielen, werden sie als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen. Sie werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(49)
Wie unter den Randnummern 14 und 15 dargelegt, bildeten diese 12 Hersteller die Grundlage für die Auswahl der Stichprobe von fünf Unionsherstellern. Alle in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller kooperierten und beantworteten fristgerecht den Fragebogen. Darüber hinaus stellten die übrigen sieben kooperierenden Unionshersteller ordnungsgemäß einige allgemeine Daten für die Schadensanalyse bereit.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(50)
Der sichtbare Unionsverbrauch wurde anhand der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, der Verkaufsmengen der übrigen Unionshersteller auf dem Unionsmarkt, der Eurostat-Daten für alle Einfuhren in die EU sowie der Informationen in den Fragebogenantworten der kooperierenden Unternehmen über die Einfuhren der betroffenen Ware aus der Ukraine ermittelt. Wegen der Erweiterung der Europäischen Union auf 27 Mitgliedstaaten im Jahr 2007 wurde im Interesse der Klarheit und Kohärenz der Analyse bei allen Schadensindikatoren im gesamten Bezugszeitraum der Markt der EU-27 zugrunde gelegt.
(51)
Von 2005 bis zum UZÜ ging der Unionsverbrauch um 10 % zurück.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in Tonnen)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der Ukraine
(52)
Menge, Marktanteile und Durchschnittspreise der Einfuhren aus der Ukraine entwickelten sich wie nachfolgend dargestellt. Die Mengen- und Preisentwicklung basiert auf den Informationen in den Fragebogenantworten der kooperierenden ausführenden Hersteller, auf Einfuhrstatistiken (Eurostat) und auf ukrainischen Ausfuhrstatistiken.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Einfuhrmenge (in Tonnen)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Marktanteil
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Einfuhrpreise (EUR/Tonne)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Die aus der Ukraine eingeführten Mengen waren kontinuierlich bis 2007 rückläufig, lagen jedoch im UZÜ auf nahezu demselben Niveau wie 2005. Der ukrainische Marktanteil erhöhte sich geringfügig von 1 % im Jahr 2005 auf 1,1 % im UZÜ. Die Stückpreise stiegen im Bezugszeitraum von 123 EUR/Tonne auf 230 EUR/Tonne. Dieser Anstieg im UZÜ entsprach der Preisentwicklung auf dem Weltmarkt und auch der des wichtigsten Rohstoffes.
(54)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung im UZÜ wurden die Ab-Werk-Preise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte, mit den auf den Anlandepreis berichtigten cif-Preisen frei Grenze der Union der kooperierenden ausführenden Hersteller des betroffenen Landes verglichen. Dieser Vergleich ergab, dass die Einfuhren aus der Ukraine die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ um durchschnittlich 22,5 % unterboten. Nachdem sich die Preise ihrer Einfuhren in die Union um den Antidumpingzoll erhöht hatten, wurde bei den ukrainischen Herstellern noch immer eine Preisunterbietungsspanne von 11 % festgestellt.
3. Einfuhren aus anderen Ländern
(55)
Die nachstehende Tabelle zeigt die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum. Die Mengen- und Preisentwicklung basiert auf Eurostat-Daten.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Russland
(in Tonnen)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Marktanteil
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Preise der Einfuhren aus Russland
(in Euro/Tonne)
122
124
144
275
235
Einfuhren aus Georgien
(in Tonnen)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Marktanteil
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Preise der Einfuhren aus Georgien
(in Euro/Tonne)
164
177
174
325
304
Einfuhren aus Kasachstan
(in Tonnen)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Marktanteil
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Preise der Einfuhren aus Kasachstan
(EUR/Tonne)
0
147
151
255
242
Menge der Einfuhren aus allen anderen Ländern (in Tonnen)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Marktanteil
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Preise der Einfuhren aus allen anderen Ländern (in Euro/Tonne)
190
170
240
242
265
(56)
Bei den Einfuhren aus allen Drittländern auf den EU-Markt war 2008 und im UZÜ ein erheblicher Preisanstieg zu verzeichnen. Es zeigte sich, dass mit Ausnahme von Russland alle in der vorstehenden Tabelle aufgeführten Länder das Volumen ihrer Ausfuhren in die Union im Bezugszeitraum erhöhten. Für die russischen Einfuhren gilt ein fester Antidumpingzoll von 47,07 EUR pro Tonne; sie wurden wie die ukrainischen Einfuhren zum niedrigsten Preis aller Ausfuhrländer eingeführt.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(57)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussten.
4.1 Vorbemerkungen
(58)
Da bei der Schadensuntersuchung das Stichprobenverfahren angewandt wurde, wurden bestimmte Schadensindikatoren wie Produktion, Produktionskapazität, Verkäufe, Marktanteil, Produktivität und Beschäftigung für den gesamten Wirtschaftszweig der Union analysiert (in den folgenden Tabellen „Union“ genannt). Andere Schadensindikatoren, die sich auf die Geschäftsergebnisse einzelner Unternehmen beziehen, wie Preise, Lagerbestände, Produktionskosten, Rentabilität, Löhne, Investitionen, Kapitalrendite, Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten wurden anhand der Informationen untersucht, die bei den Unionsherstellern der Stichprobe eingeholt wurden (in den folgenden Tabellen kurz „USt“ genannt).
4.2 Daten zum Wirtschaftszweig der Union insgesamt
a) Produktion
(59)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union verringerte sich von rund 7 Mio. Tonnen im Jahr 2005 auf rund 5,8 Mio. Tonnen im UZÜ, was einem Rückgang um 18 % entspricht. Die Produktion für den Eigenverbrauch blieb im Bezugszeitraum auf moderatem Niveau und hatte insbesondere im UZÜ keinen Einfluss auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion der Union (in Tonnen)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Produktion der Union für den Eigenverbrauch
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
In % der Gesamtproduktion
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapazität und Kapazitätsauslastung
(60)
Im gesamten Bezugszeitraum blieb die Produktionskapazität praktisch unverändert. Parallel zum Rückgang der Produktion verringerte sich auch die daraus resultierende Kapazitätsauslastung von 55 % im Jahr 2005 auf 45 % im UZÜ. Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung erwähnt, kann die Kapazitätsauslastung in Bezug auf AN durch die Produktion anderer Waren beeinflusst werden, die in den gleichen Produktionsanlagen hergestellt werden können. Daher ist der Trend bei der Kapazitätsauslastung für die Beurteilung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union von geringerer Bedeutung.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Kapazität der Union (in Tonnen)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Kapazitätsauslastung der Union
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Verkaufsmenge
(61)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt gingen von 2005 bis zum UZÜ um 14 % zurück. Diese Entwicklung ist vor dem Hintergrund zu sehen, dass sich der Verbrauch in der Union im selben Zeitraum verringerte.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Verkäufe der Union an unabhängige Abnehmer (in Tonnen)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Verkäufe der Union an unabhängige Abnehmer in Drittländern (in Tonnen)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Marktanteil
(62)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union blieb von 2005 bis 2008 konstant, nahm jedoch von 2008 bis zum UZÜ um drei Prozentpunkte ab.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil der Union
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Beschäftigung
(63)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union verringerte sich von 2005 bis zum UZÜ um 8 %.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung in der Union bezogen auf die betroffene Ware
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivität
(64)
Im Bezugszeitraum verringerte sich im Wirtschaftszweig der Union der Output je Beschäftigten um 11 %. Dies ist auf die Tatsache zurückzuführen, dass der relative Rückgang beim Output stärker war als der relative Abbau der Beschäftigung.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Produktivität der Union (in Tonnen je Beschäftigten)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Höhe der Dumpingspanne
(65)
Angesichts des derzeit geringen Volumens der Einfuhren aus der Ukraine sind die Auswirkungen der Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne zu vernachlässigen; der Indikator ist für die Schadensanalyse nicht aussagekräftig.
4.3 Daten zu den Unionsherstellern der Stichprobe
a) Verkaufspreise und Faktoren, die die Inlandspreise beeinflussen
(66)
Der durchschnittliche Nettoverkaufspreis der Unionshersteller der Stichprobe stieg 2008 und im UZÜ beträchtlich an und spiegelt damit die günstigen Bedingungen auf den internationalen Märkten für AN in diesem Zeitraum wider.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Stückpreis der USt (EUR/Tonne)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Lagerbestände
(67)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union nahmen von 2005 bis zum UZÜ um 26 % ab. Eine deutliche Zunahme der Bestände im Jahr 2006 war auf einen starken Einbruch der Verkaufsmenge von 2005 bis 2006 zurückzuführen.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestände der USt (in Tonnen)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Löhne
(68)
Wie aus nachfolgender Tabelle hervorgeht, stieg der Durchschnittslohn je Beschäftigten von 2005 bis zum UZÜ um 6 %. Angesichts der Inflationsrate und der insgesamt rückläufigen Beschäftigung ist dieser Lohnanstieg als moderat zu bezeichnen.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten der USt (in 1 000 EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investitionen
(69)
Die jährlichen Investitionen der fünf in die Stichprobe einbezogenen Hersteller in die gleichartige Ware zeigten im Bezugszeitraum mit einem Anstieg um 70 % eine positive Entwicklung. Diese Investitionen konzentrierten sich hauptsächlich auf die Modernisierung bestimmter Anlagen. Diese Entwicklung belegt, dass der Wirtschaftszweig der Union ständig bestrebt ist, seine Wettbewerbsfähigkeit zu steigern.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen der Ust (in 1 000 EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Rentabilität und Kapitalrendite
(70)
Die Rentabilität der Hersteller in der Stichprobe verbesserte sich insbesondere ab 2006 deutlich und belief sich im UZÜ auf 28,1 % des Umsatzes. Die Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte im Bezugszeitraum weitgehend dem positiven Trend der Rentabilität.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität der Verkäufe der USt an unabhängige Abnehmer in der EU (in % des Nettoumsatzes)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
RoI der USt (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(71)
Der Cashflow nahm im Bezugszeitraum deutlich zu und folgt damit der Entwicklung der Gesamtrentabilität in diesem Zeitraum.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow der USt (in 1 000 EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Der Untersuchung zufolge hatten die Unionshersteller der Stichprobe keine Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung. In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass einige dieser Unternehmen größeren Unternehmensgruppen angehören und sich aus internen Mitteln finanzieren, entweder durch konzerninternen Liquiditätsausgleich im Rahmen eines zentralen Finanzmanagements („cash pooling“) oder durch konzerninterne Darlehen („intra-group loans“), die von den Muttergesellschaften gewährt werden.
5. Schlussfolgerung
(73)
Die meisten Schadensindikatoren entwickelten sich von 2005 bis zum UZÜ positiv: Die Verkaufsstückpreise und die Rentabilität stiegen deutlich an, wobei die Rentabilität im UZÜ 28,1 % erreichte. Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow entwickelten sich ebenfalls positiv.
(74)
Dass sich die Produktion und die Verkaufsmengen im Bezugszeitraum erheblich verringerten, ist vor dem Hintergrund zu sehen, dass der Unionsmarkt in einer Größenordnung von -10 % schrumpfte.
(75)
Alles in allem hat sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union seit Einführung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber AN-Einfuhren aus dem betroffenen Land im Jahr 2001 deutlich verbessert.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Allgemeines
(76)
Im Zusammenhang mit der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung wurden zwei wesentliche Parameter untersucht: i) die potenziellen Ausfuhrmengen und -preise in dem betroffenen Land und ii) die Auswirkungen der voraussichtlich zu erwartenden Ausfuhrmengen und Preise auf den Wirtschaftszweig der Union.
2. Potenzielle Ausfuhrmengen und -preise des betroffenen Landes
(77)
Wie unter Randnummer 37 ausgeführt, liegt die bekannte Kapazitätsreserve der kooperierenden ukrainischen Hersteller bei rund 650 000 Tonnen, was 9 % des EU-Markts entspricht. Aufgrund dieser Kapazitätsreserve könnten die ukrainischen Hersteller ihre derzeitige Produktion, und folglich auch ihre AN-Ausfuhren, rasch steigern.
(78)
Darüber hinaus sind die ukrainischen Hersteller aufgrund ihres relativ kleinen Inlandsmarkts in hohem Maße von Ausfuhren in Drittländer abhängig. Wie unter Randnummer 41 erläutert, lagen die Preise dieser Ausfuhren deutlich unter dem in der Union üblichen Marktpreis.
(79)
Aus vorstehenden Gründen und Erwägungen dürfte der Unionsmarkt, gemessen an den Preisen, auf die ukrainischen ausführenden Hersteller im Vergleich zu allen übrigen Ausfuhrmärkten eine gewisse Anziehungskraft ausüben. Daher ist die Annahme vertretbar, dass ein erheblicher Teil der in Drittländer ausgeführten Mengen im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen auf den Unionsmarkt umgelenkt würde. Ein weiterer Grund für die höhere Attraktivität des Unionsmarktes und mithin für die wahrscheinliche Umleitung der derzeitigen Drittlandsausfuhren der ukrainischen Hersteller in die Union ist deren räumliche Nähe zur Ukraine.
(80)
Angesichts der derzeit schwachen Marktposition ukrainischer Waren in der Union müssten die ukrainischen Ausführer ihren Marktanteil vergrößern oder ihr Abnehmernetz ausbauen; dies dürfte ihnen, wie im UZÜ festgestellt, wahrscheinlich dadurch gelingen, dass sie AN zu gedumpten Preisen anbieten.
(81)
Aus vorstehenden Gründen wäre es mithin wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erhebliche Mengen von in der Ukraine hergestelltem AN auf den Unionsmarkt umgeleitet würden, und zwar zu gedumpten Preisen, die deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lägen.
3. Auswirkungen der voraussichtlichen Ausfuhrmengen und -preise auf den Wirtschaftszweig der Union im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen
(82)
Die Untersuchung ergab, dass es sich bei AN um ein Grunderzeugnis handelt, dessen Preis massiv durch Niedrigpreiseinfuhren beeinflusst werden kann, deren Preise unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen. Anders ausgedrückt: der Unionsmarkt für AN ist ein Markt mit relativ instabilen Preisen. Die im Bezugszeitraum günstigen Bedingungen für AN auf dem Weltmarkt hatten einen erheblichen Anteil an der Aufrechterhaltung eines hohen Preisniveaus, und aufgrund der geltenden Antidumpingmaßnahmen waren Preisverzerrungen auf dem Unionsmarkt weniger wahrscheinlich. Im Bezugszeitraum war das Verhältnis zwischen Angebot und Nachfrage nahezu ausgeglichen, was bei allen Stickstoffdüngern, die bekanntlich zu den Grunderzeugnissen zählen, zu höheren Preisen führte. AN ist ebenfalls ein Grunderzeugnis, dessen Preisbildung von zahlreichen Faktoren abhängt wie etwa dem Gaspreis, der als kostenintensivstes Element erheblichen Einfluss auf das Angebot hat, den klimatischen Bedingungen und den Lagerbeständen an Getreide und Futterpflanzen, die die Nachfrage nach Düngemitteln insgesamt dämpfen oder steigern können.
(83)
Es steht zu erwarten, dass die Nachfrage nach AN insbesondere auf dem Unionsmarkt im Vergleich zum UZÜ leicht anziehen dürfte. Da die Preise der ukrainischen ausführenden Hersteller deutlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, dürfte der zu erwartende Anstieg der Einfuhrmengen aus der Ukraine den Wirtschaftszweig der Union zwingen, entweder seine Preise und damit seine Gewinne deutlich zu senken oder den Verlust erheblicher Marktanteile und damit den Verlust von Einnahmen hinzunehmen, oder beides. Die erfolgreiche Umstrukturierung des Wirtschaftszweigs der Union könnte wahrscheinlich einen solchen zu erwartenden Preisdruck nur teilweise ausgleichen, und die gesamte wirtschaftliche Erholung würde gefährdet. Ein Außerkrafttreten der Maßnahmen dürfte daher eine Verschlechterung der Gesamtlage des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge haben.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(84)
Die vorgenannten Fakten und Erwägungen führen zu der Schlussfolgerung, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen das betroffene Land wahrscheinlich erhebliche Mengen der betroffenen Ware zu gedumpten Preisen ausführen würde, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbieten würden. Dies dürfte aller Wahrscheinlichkeit nach zu einem Preisdruck auf dem Markt führen, der sich voraussichtlich negativ auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken würde. Damit würde insbesondere die finanzielle Erholung, die im Bezugszeitraum eintrat, zunichte gemacht und eine erneute Schädigung wäre die Folge.
G. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(85)
Es wurde geprüft, ob zwingende Gründe für den Schluss vorlagen, dass die Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Deshalb wurde nach Artikel 21 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise für alle vom Verfahren betroffenen Parteien untersucht, welche Auswirkungen die Verlängerung oder das Außerkrafttreten der Maßnahmen für sie hätte.
(86)
Zur Bewertung der Auswirkungen einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen wurde allen interessierten Parteien nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit gegeben, ihren Standpunkt darzulegen.
(87)
Es sei daran erinnert, dass den Ergebnissen der Ausgangsuntersuchung zufolge die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlief. Dass es sich bei der jetzigen Untersuchung um eine Überprüfung handelt und somit ein Sachverhalt analysiert wurde, bei dem bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft waren, bietet außerdem die Möglichkeit, etwaige übermäßig nachteilige Auswirkungen der geltenden Antidumpingmaßnahmen auf die betroffenen Parteien zu beurteilen.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(88)
Der Wirtschaftszweig der Union hat unter Beweis gestellt, dass er strukturell lebensfähig ist. Die positive Entwicklung seiner wirtschaftlichen Lage nach Einführung der Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2001 bestätigt dies. So konnte der Wirtschaftszweig der Union von 2005 bis zum UZÜ vor allem seine Gewinne deutlich steigern und sich erfolgreich umstrukturieren.
(89)
Deshalb ist die Annahme vertretbar, dass die derzeit geltenden Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union auch künftig zugute kommen würden und er sich weiter erholen würde, indem er seine Rentabilität erhält und stabilisiert. Sollten die Maßnahmen außer Kraft treten, würden wahrscheinlich vermehrt Einfuhren zu gedumpten Preisen aus dem betroffenen Land erfolgen, die den Wirtschaftszweig der Union schädigen würden, indem sie Druck auf die Verkaufspreise ausüben würden, wodurch die derzeit positive Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union gefährdet würde.
3. Interesse der Einführer
(90)
Wie unter Randnummer 14 erläutert, erklärte sich kein Einführer bereit, in die Stichprobe aufgenommen zu werden und die im Stichprobenformular angeforderten grundlegenden Informationen zu übermitteln. Bekanntlich ergaben die vorangegangenen Untersuchungen, dass die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten Auswirkungen hätte, da die Einführer in der Regel nicht nur mit AN, sondern in erheblichem Umfang auch mit anderen Düngemitteln handeln. Die Aufhebung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber anderen Düngemitteln kann diese Feststellung nur bekräftigen. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Harnsäure mit Ursprung in Russland und in Belarus, Kroatien, Libyen und der Ukraine im August 2007 beziehungsweise im März 2008 aufgehoben wurden (13). Da jedoch kein Einführer mitarbeitete und somit keine fundierten Beweise zur Beurteilung etwaiger wesentlicher Negativfolgen vorliegen, wurde der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
(91)
Es liegen keine zuverlässigen Informationen vor, aus denen hervorgeht, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen wesentliche Negativfolgen für die Einführer oder Händler hätte.
4. Interesse der Verwender
(92)
In der Union wird AN von Landwirten verwendet. Die Ausgangsuntersuchung ergab, dass aufgrund der geringen Bedeutung, die AN für die Tätigkeit der Landwirte hat, ein Anstieg dieser Kosten wahrscheinlich keine wesentlichen Negativfolgen für sie hätte.
(93)
Während der Untersuchung legten zwei Bauernverbände Stellungnahmen vor, in denen sie sich für die Beendigung der Maßnahmen aussprachen. Sie machten hauptsächlich geltend, mit der Reform der gemeinsamen Agrarpolitik im Jahr 2003 sei die Anwendung von Marktinterventionsmechanismen eingeschränkt und die Verknüpfung zwischen Beihilfen der Union und Produktion aufhoben worden. Folglich zwinge diese Liberalisierung die Landwirte in der Union, zu Weltmarktbedingungen zu produzieren. Nur die freie Wahl der AN-Lieferanten könne verhindern, dass die Preise für landwirtschaftliche Erzeugnisse deutlich ansteigen würden.
(94)
Durch die Tatsache, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen eventuell aufrechterhalten werden, werden die Verwender jedoch nicht daran gehindert, ihre AN-Lieferanten frei zu wählen; sie bewirkt vielmehr, dass auf dem Unionsmarkt faire Wettbewerbsbedingungen aufrechterhalten werden, die einen gesunden Wettbewerb begünstigen. Aus vorstehenden Gründen kann daher der Schluss gezogen werden, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der Ukraine keine wesentlichen Negativfolgen für die Verwender der betroffenen Ware haben werden.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(95)
Angesichts des oben dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(96)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden sollte. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(97)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von AN mit Ursprung in der Ukraine aufrechterhalten werden. Bei den Maßnahmen handelt es sich bekanntlich um spezifische Zölle.
(98)
Wie unter Randnummer 28 erläutert, haben sich die Preise der Erdgaseinfuhren aus der Ukraine im letzten Quartal des UZÜ den Gaspreisen auf dem Unionsmarkt angenähert. Sollte sich die Entwicklung der Gaspreise auf dem Inlandsmarkt als dauerhaft erweisen, so könnte der dadurch bedingte Anstieg der Produktionskosten die Ausfuhrpreise und damit auch die potenziell schädigenden Auswirkungen des Dumpings beeinflussen. Daher sollte die Aufrechterhaltung der Maßnahmen vorsichtshalber auf zwei Jahre begrenzt werden.
(99)
Die durch die Entscheidung 2008/577/EG der Kommission (14) angenommenen Verpflichtungen bleiben in Kraft -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren fester Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT mit Ursprung in der Ukraine eingeführt, die derzeit unter den der KN-Codes 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 und ex 3105 90 91 eingereiht werden.
(2) Der Antidumpingzoll entspricht folgendem festen Betrag in Euro pro Tonne:
Warenbezeichnung
KN-Code
TARIC-Code
Zoll
(EUR je Tonne)
Anderes Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) als in wässriger Lösung
3102 30 90
-
33,25
Mischungen von Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) und Calciumcarbonat oder anderen nicht düngenden anorganischen Stoffen mit einem Gehalt an Stickstoff von mehr als 28 GHT
3102 40 90
-
33,25
Doppelsalze und Mischungen von Ammoniumsulfat und Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) - Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT
3102 29 00
10
33,25
Doppelsalze und Mischungen von Calciumnitrat (Kalksalpeter) und Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) - Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT
3102 60 00
10
33,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT
3102 90 00
10
33,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT, kein Phosphor und kein Kalium enthaltend
3105 10 00
10
33,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von weniger als 3 GHT
3105 10 00
20
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 10 00
30
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 10 00
40
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von 9 GHT bis 12 GHT
3105 10 00
50
29,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von weniger als 3 GHT
3105 20 10
30
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 20 10
40
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 20 10
50
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von 9 GHT bis 12 GHT
3105 20 10
60
29,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von weniger als 3 GHT
3105 51 00
10
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 51 00
20
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 51 00
30
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 9 GHT bis 10,40 GHT
3105 51 00
40
29,79
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von weniger als 3 GHT
3105 59 00
10
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 59 00
20
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 59 00
30
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 9 GHT bis 10,40 GHT
3105 59 00
40
29,79
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von weniger als 3 GHT
3105 90 91
30
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 90 91
40
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 90 91
50
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von 9 GHT bis 12 GHT
3105 90 91
60
29,26
(3) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 (15) der Kommission bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der vorgenannten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Ungeachtet des Artikels 1 gilt der endgültige Antidumpingzoll nicht für die Einfuhren, die gemäß den folgenden Absätzen dieses Artikels in den zollrechtlich freien Verkehr überführt werden.
(2) Einfuhren fester Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT mit Ursprung in der Ukraine, die derzeit unter den der KN-Codes 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 und ex 3105 90 91 eingereiht werden, zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr, die von ausführenden Herstellern in Rechnung gestellt werden, deren Verpflichtungsangebote von der Kommission angenommen wurden und die namentlich in dem Beschluss 2008/577/EG der Kommission in der jeweils geltenden Fassung genannt sind, sind von dem in Artikel 1 eingeführten Antidumpingzoll befreit, sofern:
-
sie von dem ausführenden Hersteller hergestellt, versandt und dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union direkt in Rechnung gestellt werden und
-
für diese Einfuhren eine Verpflichtungsrechnung vorgelegt wird - eine Verpflichtungsrechnung ist eine Handelsrechnung, die mindestens die Angaben und die Erklärung enthält, die im Anhang dieser Verordnung vorgegeben sind - und
-
die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Verpflichtungsrechnung genau entsprechen.
(3) Bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr entsteht eine Zollschuld:
-
wenn bei den in Absatz 2 genannten Einfuhren festgestellt wird, dass eine oder mehrere der in Absatz 2 aufgeführten Bedingungen nicht erfüllt sind, oder
-
wenn die Kommission die Annahme der Verpflichtung gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung durch eine Verordnung oder einen Beschluss widerrufen hat, die/der Bezug auf die fraglichen Geschäftsvorgänge nimmt und mit der/dem die entsprechenden Verpflichtungsrechnungen für ungültig erklärt werden.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft. Sie bleibt für einen Zeitraum von zwei Jahren in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 14. Juni 2010.