PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1216/2011 DER KOMMISSION
vom 24. November 2011
zur Änderung der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 der Kommission zur Festlegung eines Leistungssystems für Flugsicherungsdienste und Netzfunktionen
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 549/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 10. März 2004 zur Festlegung des Rahmens für die Schaffung eines einheitlichen europäischen Luftraums („Rahmenverordnung“) (1), insbesondere auf Artikel 11,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
In der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 der Kommission zur Festlegung eines Leistungssystems für Flugsicherungsdienste und Netzfunktionen und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2096/2005 zur Festlegung gemeinsamer Anforderungen bezüglich der Erbringung von Flugsicherungsdiensten (2) ist die Festlegung wesentlicher Leistungsindikatoren (Key Performance Indicators - KPI) und verbindlicher Ziele für die wesentlichen Leistungsbereiche Sicherheit, Umwelt, Kapazität und Kosteneffizienz vorgesehen.
(2)
Die KPI bezüglich der Sicherheit für die Festlegung von Zielen auf nationaler Ebene oder auf Ebene funktionaler Luftraumblöcke (FAB) werden in Anhang 1 der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 wie folgt definiert: Effektivität des Sicherheitsmanagements, die mit einer auf dem ATM Safety Framework Maturity Survey basierenden Methodik gemessen wird; Anwendung der Schweregradeinstufung des Risikoanalysewerkzeugs, um eine harmonisierte Meldung von Schweregradbeurteilungen von Verstößen gegen die Mindeststaffelung, unbeabsichtigtes Aufrollen auf Start- und Landebahnen und ATM-spezifische technische Vorkommnisse und eine Berichterstattung zur Kultur des gerechten Umgangs („Just Culture“) zu ermöglichen.
(3)
Gemäß Anhang 1 der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 sollten diese sicherheitsbezogenen KPI von der Kommission, den Mitgliedstaaten, der Europäischen Agentur für Flugsicherheit (EASA) und der Europäischen Organisation für die Sicherheit der Luftfahrt (Eurocontrol) gemeinsam weiterentwickelt und von der Kommission vor dem ersten Bezugszeitraum angenommen werden.
(4)
Die Kommission richtete zu diesem Zweck eine Arbeitsgruppe ein, der Vertreter von EASA, Eurocontrol und der Kommission angehören (so genannte E3-Task Force). Diese Arbeitsgruppe legte einen technischen Bericht mit dem Titel „Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme“ vor. Dieser Bericht wurde anhand der Bemerkungen von Mitgliedstaaten und Interessenträgern ergänzt und bildet das technische Konzept für diese Verordnung sowie für die zugehörigen annehmbaren Nachweisverfahren (Acceptable Means of Compliance - AMC) und Anleitungen (Guidance Material - GM).
(5)
Bei der Entwicklung der sicherheitsbezogenen KPI sollten die bereits durchgeführten Arbeiten im Rahmen anderer Initiativen wie EASA-Sicherheitsplan und Risikoanalysewerkzeug sowie Safety Framework Maturity Survey von Eurocontrol berücksichtigt werden.
(6)
Die Erfahrungen bei der schrittweisen Einführung des Leistungssystems zeigen, dass der Kommission mehr Zeit für die Bewertung der revidierten Leistungsziele eingeräumt werden sollte, da sich die Arbeitsbelastung durch die detaillierte Bewertung der Leistungspläne erhöht hat, mit den nationalen Aufsichtsbehörden der notwendige Dialog geführt werden muss und eine angemessene Begründung der Bewertungsergebnisse sicherzustellen ist.
(7)
Die Verordnung (EU) Nr. 691/2010 sollte daher entsprechend geändert werden.
(8)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses für den einheitlichen Luftraum -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Verordnung (EU) Nr. 691/2010 wird wie folgt geändert:
(1)
Artikel 14 wird wie folgt geändert:
a)
In Absatz 1 werden die Worte „zwei Monaten“ durch „vier Monaten“ ersetzt;
b)
In Absatz 2 werden die Worte „zwei Monate“ durch „vier Monate“ ersetzt;
c)
In Absatz 3 werden die Worte „zwei Monate“ durch „vier Monate“ ersetzt;
(2)
In Anhang I erhält Abschnitt 2 Punkt 1 folgende Fassung:
„1. WESENTLICHE LEISTUNGSINDIKATOREN BEZÜGLICH DER SICHERHEIT
a)
Der erste auf nationaler/FAB-Ebene für den ersten Bezugszeitraum geltende wesentliche Leistungsindikator bezüglich der Sicherheit ist die Effektivität des Sicherheitsmanagements, die mit einer auf dem ATM Safety Framework Maturity Survey basierenden Methodik gemessen wird.
Im Hinblick auf die Mitgliedstaaten, ihre nationalen Aufsichtsbehörden und die Flugsicherungsorganisationen mit Zertifizierung für die Erbringung von Flugsicherungsdiensten oder Kommunikations-, Navigations- und Überwachungsdiensten erfolgt die Messung dieses KPI anhand des Umsetzungsgrades folgender Managementziele:
-
Sicherheitspolitik und -ziele,
-
Management von Sicherheitsrisiken,
-
Gewährleistung der Sicherheit,
-
Förderung der Sicherheit,
-
Sicherheitskultur.
(b)
Der zweite auf nationaler/FAB-Ebene für den ersten Bezugszeitraum geltende wesentliche Leistungsindikator bezüglich der Sicherheit ist die Anwendung der untenstehenden Schweregradeinstufung auf der Grundlage der Risikoanalysewerkzeug-Methodik auf die Meldung von mindestens drei Vorkommniskategorien: Verstöße gegen die Mindeststaffelung, unbeabsichtigtes Aufrollen auf Start- und Landebahnen und ATM-spezifische Vorkommnisse bei allen ATC-Zentren und Flughäfen. Die Mitgliedstaaten können beschließen, die Methodik nicht auf Flughäfen mit weniger als 50 000 Flugbewegungen des gewerblichen Luftverkehrs im Jahr anzuwenden.
Bei Meldung der oben genannten Vorkommnisse verwenden die Mitgliedstaaten und Flugsicherungsorganisationen folgende Schweregrade:
-
schwere Störung
-
schwer wiegende Störung
-
erhebliche Störung
-
keine unmittelbare Auswirkung auf die Sicherheit
-
nicht bestimmt, z. B. keine ausreichenden Informationen oder nicht eindeutige bzw. widersprüchliche Anhaltspunkte für die Einstufung.
Die Berichterstattung über die Anwendung der Methodik erfolgt für die einzelnen Vorkommnisse.
c)
Der dritte auf nationaler/FAB-Ebene für den ersten Bezugszeitraum geltende wesentliche Leistungsindikator bezüglich der Sicherheit ist die Berichterstattung der Mitgliedstaaten und ihrer Flugsicherungsorganisationen mit Hilfe eines gemäß Buchstabe e aufgesetzten Fragebogens, der darüber Aufschluss gibt, inwieweit eine Kultur des gerechten Umgangs („Just Culture“) vorhanden ist oder fehlt.
d)
Für den ersten Bezugszeitraum werden keine EU-weiten sicherheitsbezogenen Leistungsziele gelten. Die Mitgliedstaaten können jedoch Ziele festsetzen, die diesen sicherheitsbezogenen KPI entsprechen.
e)
Um die Anwendung und Messung der sicherheitsbezogenen KPI zu erleichtern, verabschiedet die EASA in Abstimmung mit dem Leistungsüberprüfungsgremium vor dem Beginn des ersten Bezugszeitraums annehmbare Nachweisverfahren und Anleitungen in Übereinstimmung mit dem gemäß Artikel 52 der Verordnung (EG) Nr. 216/2008 verabschiedeten Verfahren.
f)
Eurocontrol stellt zeitgerecht die erforderlichen Informationen für die Aufsetzung der in Buchstabe e genannten Dokumente bereit, einschließlich mindestens der Angaben zur Risikoanalysewerkzeug-Methodik und ihrer Weiterentwicklung und der Einzelheiten zum Safety Framework Maturity Survey und seinen Gewichtungsfaktoren.
g)
Die nationalen Aufsichtsbehörden erstatten der EASA für das jeweilige Vorjahr bis zum 1. Februar jedes Jahres Bericht über die in den Buchstaben a und c genannte jährliche Messung der KPI (Fragebögen zur Effektivität des Sicherheitsmanagements und zur Kultur des gerechten Umgangs) durch die nationalen Aufsichtsbehörden und Flugsicherungsorganisationen. Diese jährlichen Messungen dienen als Grundlage für die in Buchstabe h und i beschriebenen Überwachungsfunktionen. Ergeben sich bei der jährlichen Messung der KPI Veränderungen, so machen die nationalen Aufsichtsbehörden darüber Mitteilung, bevor der nächste jährliche Bericht fällig ist.
h)
Die nationalen Aufsichtsbehörden überwachen die Anwendung und die Messung der sicherheitsbezogenen KPI durch die Flugsicherungsorganisationen in Übereinstimmung mit den Verfahren für die Sicherheitsaufsicht, die in der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1034/2011 der Kommission (3) festgelegt wurden.
i)
Im Rahmen ihrer Normungsinspektionen überwacht die EASA die Anwendung und die Messung der sicherheitsbezogenen KPI durch die nationalen Aufsichtsbehörden in Übereinstimmung mit der in Artikel 24 der Verordnung (EG) Nr. 216/2008 genannten Arbeitsweise. Die EASA unterrichtet das Leistungsüberprüfungsgremium über das Ergebnis dieser Inspektionen.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 24. November 2011