PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2010
ze dne 22. února 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), zrušující nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009,
s ohledem na návrh předložený Evropskopu komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 119/97 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 32,5 % do 39,4 % na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Tyto sazby cla byly použitelné na MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, přičemž na MKP se 17 a 23 kroužky se vztahovalo clo rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (325 EUR za 1 000 kusů) a cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, pokud byla posledně jmenovaná cena nižší než minimální dovozní cena.
(2)
Na základě přezkumného šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 (4) upravila a zvýšila výše uvedené celní sazby pro některé MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků. Upravené celní sazby se pohybovaly od 51,2 % do 78,8 %.
(3)
Na základě žádosti dvou výrobců v Unii byl v lednu 2002 (5) zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada nařízením (ES) č. 2074/2004 (6) prodloužila platná antidumpingová opatření o čtyři roky.
(4)
Na základě šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1208/2004 (7) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli.
(5)
V návaznosti na šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 33/2006 (8) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.
(6)
Na závěr, v srpnu 2008 Rada nařízením (ES) č. 818/2008 (9) rozšířila oblast působnosti opatření na některé nepatrně upravené MKP, jelikož bylo zjištěno, že opatření jsou obcházena.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti platných antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých MKP pocházejících z ČLR (10) obdržela Komise dne 4. září 2008 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(8)
Žádost podal výrobce v Unii Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část celkové výroby mechanismů kroužkových pořadačů v Unii, v tomto případě více než 50 %. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a přezkum zahájila (11).
3. Šetření
a) Postup
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž věděla, že se jich tento přezkum týká, zástupce vyvážející země, žádajícího výrobce v Unii a druhého známého výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny strany, které o to ve výše uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody, aby byly vyslechnuty, dostaly k vyslechnutí příležitost.
(12)
Všem stranám, které byly úředně vyrozuměny o zahájení přezkumu, a těm, které o to požádaly, byly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány dotazníky. Kromě toho byl osloven jeden výrobce v Thajsku (plánovaná srovnatelná země) a byl mu zaslán dotazník.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce z ČLR, který do Evropské unie (dále jen „EU“) MKP nevyváží, a jeho společnosti ve spojení v Thajsku, od žádajícího výrobce v Unii, tří nezávislých dovozců a jednoho uživatele, který je ve spojení s žadatelem. Druhý výrobce v Unii při tomto šetření nespolupracoval a jeden nezávislý dovozce pouze předložil připomínky.
(14)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
b) Zúčastněné strany a kontrolní návštěvy
(15)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily veškeré informace považované za nezbytné pro určení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu EU. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
i)
žádající výrobce Unie
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko,
ii)
výrobce ve vyvážející zemi
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS) v Guangzhou a společnost ve spojení Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS“) v Hongkongu, ČLR,
iii)
nezávislý dovozce v EU
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie.
c) Období šetření
(16)
Šetření pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2007 do 30. září 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek definovaný v nařízení Rady (ES) č. 2074/2004, tj. některé mechanismy kroužkových pořadačů, které se skládají ze dvou ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače. Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D („dotčený výrobek“). MKP v současnosti spadají pod kód KN ex 8305 10 00. Pákové mechanismy spadající pod tentýž kód do definice dotčeného výrobku zahrnuty nejsou.
(18)
MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.
(19)
Během období přezkumného šetření bylo v EU prodáno velké množství různých typů MKP. Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny na základě šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, kapacity co do množství papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků. Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo rovněž zjištěno, že neexistuje žádný rozdíl v základních fyzikálních a technických vlastnostech a užití mezi MKP vyráběnými v ČLR a MKP vyráběnými výrobním odvětvím Unie a prodávanými na trhu EU.
(21)
Byl tudíž vyvozen závěr, že MKP pocházející z ČLR a MKP, které jsou vyráběny a prodávány výrobním odvětvím Unie na trhu EU, jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k pokračování či obnovení dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(23)
Při šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce, který vyváží MKP do EU. Ze čtyř čínských společností vyjmenovaných v žádosti spolupracovala pouze jedna společnost a dále spolupracovala společnost v Thajsku, která je s ní ve spojení. Ostatní tři vyvážející společnosti na dotazník neodpověděly. Jediný čínský spolupracující výrobce dotčený výrobek do EU nevyvážel, vyvážel jej však na jiné trhy třetích zemí. Vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce MKP, který je vyváží do EU, bylo v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení nutné založit zjištění ohledně dumpingu na informacích, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto případě se mělo za to, že nejrozumnější a nejvhodnější jsou informace o vývozu poskytnuté Eurostatem. Bylo-li to účelné a s patřičným ohledem na lhůty šetření, byly tyto informace ověřeny porovnáním s informacemi od jediného čínského výrobce, který při stávajícím šetření spolupracoval, avšak MKP do EU nevyvážel, a s čínskými statistikami vývozu. Nicméně vzhledem k tomu, že od čínských vyvážejících výrobců nejsou k dispozici žádné konkrétní údaje o jednotlivých společnostech, pokud jde o množství a objemy, jsou statistické údaje Eurostatu stále považovány za jediné dostupné zástupné údaje týkající se čínského vývozu do EU, třebaže se absolutní úroveň cen udávaná Eurostatem zdá poměrně vysoká ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách vývozu a v údajích Eurostatu týkajících se jiných třetích zemí.
2. Pokračování dumpingu
a) Srovnatelná země
(24)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
V předchozím šetření byla jako srovnatelná země vybrána Indie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise informovala jediného indického výrobce, který během předchozího šetření spolupracoval, o zahájení současného řízení, příslušná strana však odmítla spolupracovat. V žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo pro účely stanovení běžné hodnoty navrženo jako srovnatelná země Thajsko. Tuto volbu některé strany účastnící se řízení zpochybnily s tvrzením, že by jako odpovídající srovnatelná země měla být použita Indie.
(26)
Pokud jde o Thajsko, se spoluprací souhlasil jeden thajský výrobce. Proto Komise zkoumala, zda je možné použít údaje získané z Thajska pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v Thajsku nebyl dotčený výrobek na domácím trhu prodáván. Proto by bylo nutné stanovit případně běžnou hodnotu v Thajsku na základě čl. 2 odst. 6 písm. c).
(27)
Kromě toho je ze srovnání úrovně průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z Thajska a průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z ČLR podle údajů Eurostatu patrné, že čínské ceny jsou vyšší než ceny thajské. V tomto ohledu je třeba podotknout, že existuje značná škála různých typů výrobku, které definice dotčeného výrobku zahrnuje, a ceny se mohou různit v závislosti na typu výrobku. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, nebylo možné určit přesné složení jejich vývozu do EU a porovnat jej se sortimentem výrobků thajských vyvážejících výrobců. Jelikož nic nenaznačovalo tomu, že je možné výrazný rozdíl ve vývozních cenách přičítat jinému faktoru, byl tudíž vyvozen závěr, že se sortiment MKP vyvážených do EU čínským vyvážejícím výrobcem a thajským vyvážejícím výrobcem liší. Na základě rozdílů ve vývozních cenách z Thajska a ČLR do Evropské unie bylo za použití nejlepších dostupných údajů konstatováno, že z ČLR jsou vyváženy spíše nákladnější, propracovanější typy výrobků, a že by z toho důvodu nebylo vhodné použít pro stanovení běžné hodnoty v ČLR thajské údaje.
(28)
Kromě toho byla příslušná thajská společnost ve spojení s jedinými čínským spolupracujícím výrobcem MKP. Komise zkoumala, zda by skutečnost, že jsou obě společnosti ve spojení, mohla mít vliv na stanovení běžné hodnoty. V této souvislosti se připomíná, že při předchozích šetřeních (jmenovitě při dvou šetřeních obcházení opatření) bylo zjištěno, že thajská společnost byla zřízena jako obchodní odpověď čínského výrobce na uložení antidumpingových opatření na dotčený výrobek. Stejný závěr potvrzuje stávající šetření, jak je podrobně vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění. Vzhledem k této dobře zavedené vazbě mezi čínským a thajským výrobcem bylo považováno za vhodné nepoužít informace poskytnuté jedinou společností v navržené srovnatelné zemi, která spolupracovala. S ohledem na všechny výše uvedené faktory a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení proto Thajsko nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
S ohledem na výše popsané skutečnosti týkající se Thajska a na skutečnost, že chyběla spolupráce ze srovnatelné země (Indie) použité při předchozím šetření, jakož i na to, že při šetření nespolupracovala žádná čínská společnost, která vyváží MKP do EU, bylo považováno za vhodné založit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném rozumném základě, tedy na cenách skutečně zaplacených nebo splatných za obdobný výrobek v Unii.
b) Běžná hodnota
(30)
S ohledem na výše popsané skutečnosti bylo rozhodnuto vycházet při určení běžné hodnoty v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení z cen výrobního odvětví Unie, tedy z cen skutečně zaplacených či splatných za obdobný výrobek v Unii. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách žádajícího výrobce v Unii. Bylo zjištěno, že prodej obdobného výrobku vyráběného tímto výrobcem na domácím trhu je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do EU z ČLR reprezentativní. Jelikož prodejní ceny výrobního odvětví Unie vedly ke ztrátám, bylo nutné je patřičně opravit, aby zahrnovaly přiměřené ziskové rozpětí, jak stanoví čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V tomto ohledu bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, což je o tohoto druhu obchodních činností považováno za přiměřené.
c) Vývozní cena
(31)
V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena vypočtena za použití údajů Eurostatu.
d) Srovnání
(32)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. Aby bylo zaručeno spravedlivé porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a porovnatelnost cen. V nezbytných případech byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění a dalších nákladech spojených s přepravou.
e) Dumpingové rozpětí
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace týkající se Číny, bylo na základě srovnání vážených průměrných hodnot vypočteno celostátní dumpingové rozpětí ve výši 20,7 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici EU před proclením.
f) Závěr týkající se dumpingu
(34)
Při šetření bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Tento závěr byl založen i) na jedné straně na vývozních cenách stanovených podle údajů Eurostatu z důvodů vysvětlených ve 23. bodě odůvodnění a ii) na druhé straně na běžné hodnotě určené v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě cen výrobního odvětví Unie z důvodů vysvětlených ve 24. až 29. bodě odůvodnění.
3. Obnovení dumpingu
(35)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že až na jedinou společnost, která vyvážela pouze do zemí, které nejsou členy EU, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a vzhledem k nedostatku veřejně dostupných informací se níže uvedené závěry opírají především o dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě o údaje Eurostatu, údaje od jediné spolupracující společnosti, o čínské statistické údaje a o žádost o přezkum.
(36)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: a) volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců z hlediska objemů a cen a b) atraktivita trhu EU pro čínské vývozce z hlediska cen a objemu.
a) Volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců
(37)
Stojí za připomenutí, že vzhledem k tomu, že s výjimkou WHS žádní vyvážející výrobci nespolupracovali, nebyly kromě informací týkajících se spolupracujícího výrobce k dispozici žádné informace o výrobě v ČLR, volné výrobní kapacitě a o prodejích na čínském trhu.
(38)
Jediný čínský spolupracující výrobce v období od roku 2005 do období přezkumného šetření výrazně snížil vlastní výrobní kapacitu (přesný údaj nelze zveřejnit, jelikož je důvěrného charakteru). Tento čínský výrobce je však schopen svoji výrobní kapacitu znovu rozšířit. Tuto sníženou výrobní kapacitu by opravdu bylo možné neprodleně a bez námahy obnovit, jelikož výrobce stále vlastní prázdný výrobní závod v blízkosti závodu, který je v provozu. V tomto místě by tento čínský výrobce mohl v krátké době, tj. během šesti měsíců, znovu zřídit výrobní linku pro výrobu MKP za použití stávajícího vybavení, které v současné době slouží jiným výrobním potřebám, ale mohlo by být znovu upraveno za účelem zvýšení jeho celkové produkce MKP. V tomto ohledu je třeba také poznamenat, že tento čínský výrobce výrobek neprodává na domácím trhu a že zjevně nemá v úmyslu v blízké budoucnosti prodej na domácím trhu zahájit. Pokud by se dopustilo, aby opatření pozbyla platnosti, mohl by tento výrobce tudíž rychle zvýšit výrobu a nasměrovat ji na kterýkoli vývozní trh (včetně trhu EU, na němž výrobek v současnosti neprodává). Společnost rovněž potvrdila, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, uzavřela by výrobní závod thajské společnosti, s níž je ve spojení, a přesunula by veškerou výrobu MKP zpět do Číny. Spolupracující společnost neudržovala vysokou úroveň investic, což lze snadno vysvětlit s ohledem na existenci thajské společnosti, která je s ní ve spojení, na to, že úroveň investic obecně potřebná pro takovýto typ výrobní činnosti je nízká, a na krátkou dobu potřebnou k úpravě strojního zařízení na výrobu MKP.
(39)
Pokud jde o nespolupracující čínské výrobce, závěr zní, že v ČLR stále existují volné výrobní kapacity. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že celkově čínský vývoz klesá a že nejsou k dispozici žádné informace, z nichž by bylo zřejmé, že se kapacita v ČLR snížila. Kromě toho se podotýká, že realizační doba, pokud jde o adaptabilitu strojního zařízení a celkovou univerzálnost vybavení v odvětví MKP, je krátká, a kapacity by tudíž mohly být v reakci na vývoj na trhu s MKP snadno obnoveny.
(40)
Pokud jde o vývozní prodeje jediného čínského spolupracujícího výrobce do třetích zemí, poskytl tento výrobce pouze částečné informace, které naznačují, že jeho prodej v období od roku 2006 do období přezkumného šetření vzrostl přibližně o 10 %. Během téhož období vzrostla jeho průměrná cena při vývozu do třetích zemí o 0,7 %.
(41)
Pokud jde o vývoj celkového čínského vývozu do jiných zemí, byly konzultovány dostupné čínské statistické údaje, aby bylo možné stanovit objemy a ceny čínských vývozů. Tyto údaje potvrzují, že v období od roku 2004 do období přezkumného šetření došlo k výraznému poklesu MKP z Číny. Podle čínských statistik činil objem MKP vyvezených v roce 2004 198 milionů kusů, tento objem klesl během období přezkumného šetření na 89 miliónů kusů. Průměrná prodejní cena v období od roku 2004 do roku 2007 na druhou stranu prudce klesla a během období přezkumného období se pohybovala v úrovních mírně nižších než v roce 2004. Skutečnost, že objemy čínského vývozu MKP představovaly v období přezkumného šetření pouze 45 % úrovně z roku 2004, přestože průměrná vývozní cena byla v období přezkumného šetření o 7 % nižší než cenová úroveň vývozu v roce 2004, potvrzuje, že čínští výrobci, ať už se jedná o výrobce spolupracující při šetření, či nikoli, jsou silně stimulováni, aby se vzhledem ke svým dostupným kapacitám a trendu zvyšování vývozních cen, zaznamenaným během posledních let, vrátili k původně dosahované vývozní výkonnosti. Za těchto okolností lze důvodně usuzovat, že pokud by se připustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stal by se trh EU pro tyto čínské výrobce velmi atraktivním cílem a tito výrobci by pak usilovali o to, aby na trh EU vyvezli značná množství.
b) Atraktivita trhu EU
(42)
Před uložením antidumpingových cel představovala EU pro ČLR z hlediska celkového objemu druhý nejvýznamnější vývozní trh s MKP. Po uložení antidumpingových opatření, po jejich rozšíření v návaznosti na dvě šetření obcházení opatření a po jejich přezkumu v roce 2008, jehož cílem bylo rozšířit oblast jejich působnosti, podíl ČLR na trhu soustavně klesal. Podíly na trhu zůstaly během posuzovaného období značně vyrovnané a během období přezkumného šetření jen mírně klesly na 3,2 % (- 0,4 %). Nicméně velikost trhu EU, který je hned po USA druhým největším trhem, a z toho plynoucí poptávka činí z EU ve srovnání s jinými čínskými vývozními trhy důležitý cíl. Čínskou přítomnost na trhu EU v minulosti a význam tohoto trhu lze považovat za jednoznačné znamení, že čínští výrobci by se v budoucnosti pokusili znovu získat podíly na trhu EU.
(43)
Kromě toho existují jasná znamení, že čínské subjekty probíhající šetření pozorně sledují a zvažují možnost začít vyvážet do EU. V tomto ohledu se podotýká, že po zahájení řízení Komise obdržela námitky od čínského výrobce, který není zmíněn v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, v nichž se uvádí, že společnost byla založena v roce 2005, že vyrábí MKP a má v úmyslu je od roku 2009 vyvážet na trh EU. Tato společnost původně uvažovala o možnosti spolupracovat při šetření, neposkytla však náležitou odpověď na dotazník. Výše uvedené skutečnosti potvrzují, že EU zůstává pro čínské výrobce atraktivním trhem i přes existenci stávajících antidumpingových opatření, a pokud by se tudíž připustilo, aby opatření pozbyla platnosti, výrazně by vzrostla motivace čínských výrobců zvýšit či obnovit vývoz do EU.
(44)
Historický význam a atraktivitu EU jakožto trhu s MKP rovněž potvrzují neustávající minulé pokusy obejít či vstřebat stávající antidumpingová opatření. Od uložení antidumpingových opatření proti ČLR se čínští vývozci skutečně soustavně pokoušejí tato opatření obcházet či vstřebávat, aby získali přístup na trh EU. Připomíná se, že stávající opatření byla v roce 2000 zesílena v důsledku anitabsorpčního řízení, v důsledku obcházení byla v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laos a v roce 2008 byla pozměněna, pokud jde o definici dotčeného výrobku, a to rovněž v důsledku obcházení prostřednictvím nepatrné úpravy výrobku.
(45)
Pokud jde o ceny, podle čínských statistik je průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trhy třetích zemí vyšší než průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trh EU, ale stále je výrazně nižší než průměrná indická a thajská cena, tedy cena jejich možných přímých konkurentů, při vývozu na trh EU. Z příslušných čínských údajů o vývozu vyplývá, že čínští výrobci již mají navzdory svým současným výsledkům v EU na většině ostatních trhů dobře zavedené postavení. Je tudíž jasné, že trh EU by byl pro čínské vývozce finančně atraktivní možností, jelikož by v EU mohli výrobky prodávat za vyšší ceny, aniž by tím ohrozili svůj prodej v ostatních částech světa, a stále by přitom mohli praktikovat cenové podbízení vůči svým hlavním konkurentům v EU prodejem za dumpingové ceny.
c) Opatření třetích zemí na ochranu obchodu
(46)
Žádná třetí země neuplatňuje vůči dovozu MKP pocházejících z ČLR opatření na ochranu obchodu.
4. Závěr
(47)
Z šetření je patrné, že jak spolupracující vyvážející výrobce, tak i s největší pravděpodobností rovněž ostatní čínští vyvážející výrobci mají vzhledem k tomu, že od roku 2004 do období přezkumného šetření výrazně poklesl jejich vývoz, značnou volnou kapacitu. Při šetření se rovněž ukázalo, že čínské subjekty mají soustavný zájem vstoupit na trh EU. Kromě toho by jediný spolupracující výrobce mohl snadno přesunout svoji výrobní kapacitu z Thajska zpět do Číny, pokud by antidumpingová opatření byla zrušena.
(48)
Pokud by se dopustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je vzhledem k volné kapacitě čínských výrobců a univerzálnosti jejich strojního zařízení a vybavení pravděpodobné, že by se dovoz z ČLR na trh EU ve značném množství obnovil. EU je v současné době jediným trhem na světě, na němž existují antidumpingová opatření, a zjištěné skutečnosti naznačují, že by čínští vývozci jistě usilovali o to, získat pomocí využití adabtability potřebné kapacity znovu co nejdříve své minulé podíly na trhu. Výše uvedený závěr je podpořen skutečností, že by si mohli dovolit prodávat za ceny, které jsou nižší než ceny všech jejich konkurentů na trhu EU, a během období přezkumného šetření již prokázali, že tak činí.
(49)
Na základě těchto zjištění a událostí je pravděpodobné, že pokud by čínští vývozci obnovili vývoz do EU, byly by ceny tohoto vývozu pod běžnou hodnotou. Z toho důvodu se konstatuje, že pokud by byla stávající opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu z čínské strany.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(50)
Během období přezkumného šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(51)
První výrobce je žadatel a při šetření spolupracoval. Druhý (menší) výrobce v Unii nespolupracoval. Při šetření bylo stanoveno, že žadatel představoval během období přezkumného šetření více než 50 % celkové výroby MKP v Unii. Proto se má za to, že tento výrobce představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále bude tedy označován výrazem „výrobní odvětví Unie“. Žadatel a jeho dceřiné společnosti nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.
(52)
Je třeba poznamenat, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek a byli převzati rakouskou skupinou. Společnosti byly rozsáhle restrukturalizovány a v roce 2003, tedy přibližně dva roky před posuzovaným obdobím, byla vytvořena současná struktura „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“. Společnost má sídlo v Rakousku a výroba probíhá v Maďarsku.
E. SITUACE NA TRHU EU
1. Spotřeba na trhu EU
(53)
Odpovědi na dotazníky poskytnuté spolupracujícím výrobcem v Unii byly použity ke zjištění prodeje MKP výrobního odvětví Unie na trhu EU. K výpočtu výše prodeje výrobce v Unii, který není zahrnut do definice výrobního odvětví Unie, byly také použity další dostupné informace.
(54)
Kromě údajů o dovozu z Thajska, které byly získány z odpovědí na dotazník obdržených v rámci souběžného antidumpingového řízení týkajícího se Thajska, byly údaje o objemu dovozu získány ze statistik Eurostatu.
(55)
Na tomto základě bylo zjištěno, že spotřeba MKP v EU během posuzovaného období klesla o 4 %, tedy přibližně ze 170-180 milionů kusů v roce 2005 na 165-175 milionů kusů v období přezkumného šetření (12).
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
49
41
43
Podíl na trhu (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení rozšířena stávající antidumpingová opatření, tedy z Vietnamu a Laosu (viz 4. a 5. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti tvořily výrobky pocházející z ČLR. Na základě těchto skutečností bylo stanoveno, že celkový dovezený objem MKP z ČLR klesl během posuzovaného období o více než 50 %. Ve stejném rozsahu klesl během tohoto období i podíl na trhu. Je však třeba podotknout, že tyto údaje zahrnují dovozy odesílané z Laosu pouze v roce 2005 a že v uvedeném roce představovaly tyto dovozy polovinu dovozů. Je třeba podotknout, že v dubnu 2005 bylo zahájeno šetření obcházení opatření týkající se dovozu MKP odesílaných z Laosu.
(57)
Podíl ČLR na trhu klesl v roce 2006 ze 7,0 % na 3,8 % a od té doby zůstává vyrovnaný (přibližně 3 %). Je třeba poznamenat, že v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti klesly podíly ČLR na trhu ze 14,8 % v roce 1998 na 1,9 % v roce 2001, podíl čínských MKP na trhu je tedy v současnosti vyšší než na konci období zkoumaného při předešlém přezkumu před pozbytím platnosti.
b) Dovozní ceny dotčeného výrobku/podbízení
(58)
Ze tří spolupracujících dovozců dovážel během období přezkumného šetření MKP z ČLR pouze jeden. Tento dovoz byl velice nízký ve srovnání s celkovým dovozem z ČLR a sestávaly z mechanismů se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Tento dovoz tudíž nebylo možné použít jako reprezentativní základ. Podle statistických údajů Eurostatu klesly dovozní ceny MKP pocházejících z ČLR během posuzovaného období o 5 % a čínské ceny představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 10 % (bez zohlednění antidumpingových cel). Absolutní úroveň cen vykázaná Eurostatem se však zdá ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách o vývozu a s údaji Eurostatu pro jiné třetí země poměrně vysoká. Jak je poznamenáno výše, je pravděpodobné, že pokud by opatření byla zrušena, čínské vývozní ceny by se musely přizpůsobit cenám zahraničních konkurentů (Thajsko, Indie), a v důsledku toho by úroveň cenového podbízení byla mnohem významnější.
c) Dovoz z jiných třetích zemí
2005
2006
2007
OPŠ
Indie
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thajsko
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Jiné
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, dovoz MKP pocházejících z Indie klesá, zatímco dovoz MKP pocházejících z Thajska během období přezkumného šetření mírně vzrostl a ve srovnání s předcházejícími roky je na vyšší úrovni. Stejně jako jiné země vyváží MKP do EU i Hongkong, v tomto ohledu však nebyly vzneseny žádné námitky a k dispozici nejsou žádné další informace.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (13)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
102
118
119
Výrobní kapacita
100
91
100
103
Využití kapacity (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Během posuzovaného období výroba vzrostla téměř o 20 %, zatímco kapacita zůstala poměrně vyrovnaná. V důsledku toho se využití kapacity vyvíjelo obdobně jako výroba a vzrostlo o 9 procentních bodů.
(61)
Úroveň využití kapacity během období přezkumného šetření však byla nižší než úroveň dosažená v roce 2001, tedy během období šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti. Míra využití kapacity se tehdy pohybovala mezi 70 % a 75 %.
b) Stav zásob
2005
2006
2007
OPŠ
Konečné zásoby
100
95
119
143
(62)
Během posuzovaného období vrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 43 %. Velkou část výroby MKP tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých zákazníků. Jakýkoli nárůst konečných zásob nad průměrnou úroveň je tudíž znamením, že při prodeji výrobků (na domácím trhu a na trhu vývozním) dochází k obtížím. Měla by být rovněž zohledněna sezónní povaha prodeje: prodej je významnější během posledního čtvrtletí, což odpovídá začátku školního roku.
c) Prodaná množství, podíl na trhu a růst
2005
2006
2007
OPŠ
Objem prodeje
100
113
118
123
Podíl na trhu
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU vzrostl během posuzovaného období o 23 % a podíly na trhu se zvýšily ze 24,4 % na 31,1 %, vrostly tedy téměř o 7 procentních bodů. Tento nárůst podílů na trhu ukazuje, že růst výrobního odvětví Unie byl vyšší než růst spotřeby.
(64)
Absolutní úroveň podílu na trhu však zůstala pod úrovní z roku 2001, tedy úrovní během předchozího období šetření, kdy se pohybovala kolem 40 %.
d) Prodejní ceny a náklady
2005
2006
2007
OPŠ
Prodejní ceny
100
88
88
88
(65)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 12 %. Je třeba poznamenat, že v posledních letech kopírovaly ceny surovin (oceli) rostoucí celosvětový trend a že ocel představuje přibližně 40 % celkových nákladů na jednotku. Prodejní ceny vedly od roku 2006 ke ztrátám.
e) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Ziskovost
100
- 646
-62
- 115
Návratnost čistých aktiv
100
-72
- 103
-53
Peněžní tok
100
56
42
- 131
(66)
V roce 2005 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, situace se však v nadcházejícím roce závažně zhoršila v důsledku obcházení opatření, které vedlo k jejich rozšíření v roce 2006 a k rozšíření definice výrobku v roce 2008. Ačkoli se však ziskovost v roce 2007 zlepšila, nebylo výrobní odvětví Unie stále schopno dosáhnout hranice ziskovosti a během období přezkumného šetření vykazovalo ztráty. Během období přezkumného šetření byly ztráty nízké.
(67)
Peněžní tok a návratnost čistých aktiv se do značné míry vyvíjely stejně. Za takové finanční situace by žadatel, jenž představuje výrobní odvětví Unie, nepochybně čelil obtížím při získávání kapitálu mimo skupinu.
f) Investice a schopnost získávat kapitál
2005
2006
2007
OPŠ
Investice (EUR)
100
190
85
80
(68)
Třebaže investice klesaly, a sice o 20 % během posuzovaného období, udrželo si výrobní odvětví Unie určitou úroveň investic, aby zůstalo konkurenceschopné. Tyto investice přestavovalo nové strojní zařízení, aby se zlepšil výrobní proces a zvýšila konkurenceschopnost.
(69)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, vzhledem ke špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že jeho schopnost získávat kapitál z nezávislých zdrojů byla závažně ovlivněna.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
OPŠ
Zaměstnanost
100
94
105
104
Produktivita
100
109
113
114
Celkové mzdy
100
102
107
111
Mzdy
100
109
102
106
(70)
Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost (jednotky na plný úvazek) o 4 % a produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, se zlepšila o 14 %; celkové náklady na pracovní sílu vzrostly o 11 %, což lze do značné míry vysvětlit nárůstem zaměstnanosti; průměrný nárůst mzdy na jednoho zaměstnance byl nižší.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(71)
Na základě nejspolehlivějších dostupných skutečností byla během období přezkumného šetření na základě šetření stanovena existence dumpingu ve výši 20,7 %, což je poměrně vysoká hodnota.
4. Závěr
(72)
Výrobní odvětví Unie bylo restrukturalizováno a do určité míry těžilo z uložení opatření proti dumpingovým dovozům. Jeho hospodářská situace se skutečně v posledních letech zlepšila: výroba, prodej, podíl na trhu a zaměstnanost vykazují příznivý vývoj.
(73)
Navzdory výše zmíněnému příznivému vývoji se však výrobnímu odvětví nepodařilo zcela překonat újmu, kterou utrpělo. To dokládají především finanční ukazatele: na ziskovosti, peněžním toku a návratnosti čistých aktiv jsou stále patrné určité známky újmy. Výrobní odvětví rovněž zatím nebylo schopno dosáhnout úrovně prodeje a výroby, jíž dosahovalo v minulosti. To je rovněž nutné vnímat s ohledem na skutečnost, že během části zkoumaného období byla účinnost opatření rovněž oslabena jejich obcházením popsaným výše.
(74)
Přestože se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zůstalo během posuzovaného období výrobní odvětví Unie v obtížné situaci.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo své činnosti a těžilo z antidumpingových opatření. Avšak přestože tato opatření byla poprvé uložena v roce 1997, zcela účinná byla teprve tehdy, když byly vyrovnány účinky vstřebávání a obcházení. Ačkoli se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, toto odvětví nadále zůstává křehké a zranitelné.
(76)
Za takovýchto okolností je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy, aby bylo možné přezkoumat, zda by v případě, že by opatření byla zrušena, předpokládaný vývoj dovozu pocházejícího z ČLR z hlediska objemů a cen dále zhoršil situaci výrobního odvětví a způsobil podstatnou újmu.
1. Dopad předpokládaného zvýšení dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie
(77)
Připomíná se, že Čína disponuje značnou volnou kapacitou a že by výroba MKP mohla být snadno ve velkém rozsahu zvýšena. Toto tvrzení vychází z výše uvedených zjištění, že by jediný spolupracující čínský výrobce mohl snadno obnovit svoji v současnosti sníženou výrobní kapacitu, a dokonce zavřít výrobní závod v Thajsku a výrobu přesunout do Číny. Kromě toho značnou volnou kapacitou disponují i další nespolupracující čínští výrobci či by pro ně bylo možné tuto kapacitu vzhledem ke krátké realizační době v souvislosti s adaptabilitou strojního zařízení a celkovou univerzálností vybavení nutného k výrobě MKP snadno obnovit.
(78)
Bylo stanoveno, že nárůst výroby MKP v ČLR by byl s nejvyšší pravděpodobností hromadně vyvážen do EU, pokud by opatření byla zrušena. Tento předpoklad vychází ze skutečnosti, že trh EU je nadále důležitý z hlediska velikosti a v minulosti představoval pro čínské vývozce důležitý trh a tito vývozci by se jistě pokusili znovu získat ztracené podíly na trhu. Atraktivitu trhu EU pro čínské vývozce rovněž jednoznačně dokládají četné pokusy obejít zavedená antidumpingová opatření. Opatření byla opravdu vstřebávána, obcházena prostřednictvím třetích zemí a dokonce pomocí nepatrné úpravy výrobků.
(79)
Na závěr se konstatuje, že jakékoli budoucího zvýšení dovozu MKP do EU by mělo závažné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření byla zrušena, objem dovozu MKP z ČLR by byl podle očekávání významný. Kromě toho by tento dovoz s největší pravděpodobností vyvíjel značný cenový tlak na trh EU, tudíž i na výrobní odvětví Unie, jak naznačuje analýza cenové úrovně na trhu EU a na trzích třetích zemí. Při současných čínských cenách podle Eurostatu opravdu dochází k podbízení vůči cenám EU přibližně o 10 % (bez antidumpingových cel) a jsou v současnosti mnohem vyšší než průměrná cena možných konkurentů Číny (Indie a Thajska) na trhu EU. Pokud by opatření byla zrušena a čínští výrobci by mohli do EU vyvážet všechny typy MKP bez antidumpingových cel, je více než pravděpodobné, že by alespoň do určité míry přizpůsobili své ceny cenám svých konkurentů. To je rovněž potvrzeno (nízkou) úrovní čínských cen na trzích třetích zemí, jak uvádějí čínské vývozní statistiky. Pokud by neplatila žádná opatření, stal by se tudíž trh EU pro čínské vývozce velice atraktivním.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(80)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do EU za velice nízké ceny, čímž by byla stlačena celková úroveň cen na trhu EU. Je třeba poznamenat, že většina výrobků na trhu s MKP je vysoce standardizována, a cena je tudíž hlavním rozhodovacím faktorem.
(81)
Vzhledem k již tak špatné situaci výrobního odvětví Unie by podstatné zvýšení dovozu z ČLR za dumpingové ceny ve spojení s podstatným cenovým podbízením mělo nepochybně pro situaci výrobního odvětví Společenství vážné důsledky. Tím by došlo ke vzniku podstatné újmy, která by zcela anulovala snahy příslušného výrobního odvětví o restrukturalizaci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(82)
Bylo zkoumáno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě poskytnutých důkazů zkoumáno, jaký dopad by mělo obnovení opatření na všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo skončení platnosti takových opatření.
(83)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Jak již bylo uvedeno, na dotazník odpověděli pouze spolupracující výrobci Unie a tři nezávislí dovozci. Jeden nezávislý dovozce a jeden uživatel rovněž předložili připomínky, aniž by odpověděli na dotazník.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU přítomny po dlouhou dobu, ale potýkaly se se značnými finančními potížemi, které byly mimo jiné způsobeny nekalými dovozními praktikami.
(85)
Jejich hospodářská situace byla natolik špatná, že obě společnosti musely vyhlásit konkurs. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila konkurs v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, Koloman Hander pozbyl platební schopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, která je žadatelem v tomto přezkumu.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe konkurovat na světové úrovni, ale zejména na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU.
(87)
Akvizice firmy Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a ve Spojených státech amerických, jasně ukázala, že výrobní odvětví Společenství chce zlepšit svůj přístup na světový trh a zvýšit vážnost svého restrukturalizačního úsilí.
(88)
Jak je patrné z analýzy hospodářské situace příslušné společnosti, snahy žadatele byly alespoň zčásti úspěšné. V posledních letech roste výroba, objem prodeje a podíl na trhu, jakož i zaměstnanost.
(89)
Snahy výrobního odvětví zlepšit svoji situaci však byly oslabovány, neboť účinky opatření proti nekalému dovozu zanikly v důsledku jejich vstřebávání či obcházení. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšení nejistá, jak dokládá vývoj finančních ukazatelů.
(90)
Z toho důvodu je výrobní odvětví stále citlivé vůči účinkům zvýšeného dovozu z ČLR za nízké a dumpingové ceny. Je zjevné, že pokud by opatření byla zrušena, výrobní odvětví by znovu čelilo vážným obtížím, které by mohly být příčinou jeho definitivního zániku. Výrobní odvětví Unie snahami o restrukturalizaci prokázalo, že je životaschopné a že je stále schopno dodávat na trh EU významný podíl, že však potřebuje dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovými dovozy, aby byla v tomto odvětví nastolena ustálená a zdravá situace.
(91)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování opatření po dobu dalších pěti let bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců
(92)
Tohoto šetření se zúčastnili čtyři nezávislí dovozci, ale pouze tři z nich poskytli odpovědi na dotazník. Tito dovozci však již MKP z ČLR nedováželi, s výjimkou jednoho, který dovážel pouze mechanismy se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Dva z nich byli proti šetření a zpochybnili platná desetiletá antidumpingová opatření, třetí zaujal spíše neutrální postoj a uvedl, že se jej stávající opatření nijak nedotýkají.
(93)
Vzhledem k rozsahu antidumpingových opatření proti dovozu z ČLR a významného podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i skutečnosti, že toto odvětví rovněž vlastní důležitého distributora MKP na trhu EU, který má údajně jistou exkluzivitu pro MKP pocházející z Indie, si dovozci převážně stěžovali na omezené zdroje dodávek na trhu EU.
(94)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že v současnosti existují na trhu EU různé zdroje dodávek, a to buď od výrobního odvětví Unie, druhého výrobce ve Společenství nebo ze zdrojů jiných než ČLR, např. z Thajska.
(95)
Navíc, přestože je pravda, že úroveň stávajících opatření je poměrně vysoká, je třeba připomenout, že opatření byla zesílena na základě šetření, z něhož vyplynulo, že čínští vývozci opatření vstřebávají. Stávající úroveň je tudíž zcela odůvodněná.
(96)
Od okamžiku, kdy byla opatření uložena a jejich úroveň vzrostla, dovozy z ČLR výrazně poklesly a během období přezkumného šetření představovaly pouze malý podíl trhu EU. Dovozci se však této situaci přizpůsobili a změnili zdroje dodávek. I když se uznává, že bez opatření by měli rozsáhlejší zdroje dodávek, neboť dovozci v současné době nedovážejí MKP pocházející z ČLR, zachování opatření by na ekonomickou situaci těchto dovozců nemělo žádný nepříznivý vliv.
(97)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování platných opatření nemělo na dovozce žádný podstatný vliv.
4. Zájmy uživatelů
(98)
Jediný uživatel, který odpověděl na dotazník, předložil argumenty ve prospěch rozšíření opatření a tvrdil, že MKP vyráběné EU jsou mnohem kvalitnější než MKP dovážené z ČLR.
(99)
Další uživatel vznesl určité připomínky, nepředložil však žádné důkazy, jimiž by je odůvodnil. Z toho je patrné, že ačkoli byla zavedena určitá opatření, uživatelé nebyli těmito opatřeními výrazně dotčeni. Situace uživatelů se tudíž v důsledku zachování antidumpingových opatření pravděpodobně nezhorší.
5. Zájmy dodavatelského průmyslu
(100)
Dodavatelé ocelového drátu a ocelového pásku prodávají jen zanedbatelný procentní podíl své výroby výrobnímu odvětví Unie, a proto nejsou výsledkem tohoto řízení ovlivněni. Žádný z nich se nepřihlásil jako zúčastněná strana.
6. Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(101)
S ohledem na účinky možného pozbytí platnosti opatření na hospodářskou soutěž v EU je třeba poznamenat, že na celém světě je jen několik výrobců MKP, přičemž většinou se jedná o výrobce v Číně nebo výrobce ovládané čínskými vyvážejícími výrobci. Zánik několika zbývajících výrobců, kteří nejsou ovládáni čínskými společnostmi, by tak měl na hospodářskou soutěž v EU nepříznivé účinky.
7. Závěr týkající se zájmu Unie
(102)
S ohledem na výše uvedené faktory a úvahy je vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. SDĚLENÍ INFORMACÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(103)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Rovněž jim byl poskytnut čas, aby k poskytnutým informacím podaly připomínky a stanoviska. Byly analyzovány příslušné vznesené námitky, tím však nebyly pozměněny žádné podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bylo rozhodnuto stávající antidumpingová opatření zachovat.
(104)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by měla být, jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, obnovena antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 2074/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Mechanismy kroužkových pořadačů se pro účely tohoto článku rozumějí mechanismy, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 a 8305100035) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 a 8305100034)
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika
51,2 %
8934
-
všechny ostatní společnosti
78,8 %
8900
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli (kódy TARIC 8305100011 a 8305100021).
2. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli (kódy TARIC 8305100013 a 8305100023).
3. Pro účely tohoto článku sestávají mechanismy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
4. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021 a 8305100023) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011 a 8305100013) je stanoveno clo ve výši 78,8 %.
Článek 3
Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Toto nařízení bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. února 2010.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 157/2010 DES RATES
vom 22. Februar 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken mit Ursprung in der Volksrepublik China nach einer Auslaufüberprüfung entsprechend Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (2) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009.
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („die Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 119/97 (3) führte der Rat endgültige Antidumpingzölle zwischen 32,5 % und 39,4 % auf die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken („RBM“) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein. Diese Zollsätze galten für andere Ringbuchmechaniken als Mechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen, während für Ringbuchmechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen ein Zollsatz galt, der der Differenz zwischen dem Mindesteinfuhrpreis von 325 EUR je 1 000 Stück und dem Preis frei Grenze der Union, unverzollt, entsprach, sofern Letzterer niedriger als der Mindesteinfuhrpreis war.
(2)
Nach einer Untersuchung entsprechend Artikel 12 der Grundverordnung erhöhte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 2100/2000 (4) die vorgenannten Zölle auf bestimmte andere RBM als Mechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen. Die geänderten Zölle betrugen zwischen 51,2 % und 78,8 %.
(3)
Nach einer auf Antrag von zwei Unionsherstellern im Januar 2002 eingeleiteten Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung (5) verlängerte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 2074/2004 (6) die Geltungsdauer der Antidumpingmaßnahmen um vier Jahre.
(4)
Im Anschluss an eine Umgehungsuntersuchung nach Artikel 13 der Grundverordnung weitete der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1208/2004 (7) die endgültigen Antidumpingzölle auf Einfuhren bestimmter aus Vietnam versandter RBM, ob als Ursprungserzeugnisse Vietnams angemeldet oder nicht, aus.
(5)
Im Anschluss an eine Umgehungsuntersuchung nach Artikel 13 der Grundverordnung weitete der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 33/2006 (8) die endgültigen Antidumpingzölle auf Einfuhren bestimmter aus der Demokratischen Volksrepublik Laos versandter RBM, ob als Ursprungserzeugnisse der Demokratischen Volksrepublik Laos angemeldet oder nicht, aus.
(6)
Schließlich erweiterte der Rat im August 2008 mit der Verordnung (EG) Nr. 818/2008 (9) den Anwendungsbereich der Maßnahmen auf bestimmte leicht veränderte RBM, da eine Umgehung der Maßnahmen nachgewiesen wurde.
2. Überprüfungsantrag
(7)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung über das bevorstehende Außerkrafttreten der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren bestimmter RBM mit Ursprung in der VR China (10) ging am 4. September 2008 ein Antrag auf Überprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung bei der Kommission ein.
(8)
Der Überprüfungsantrag wurde von dem Unionshersteller „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ („Antragsteller“), auf den mit über 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion von Ringbuchmechaniken entfällt, eingereicht. Der Antrag wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
(9)
Die Kommission gelangte, nach Anhörung des beratenden Ausschusses, zu dem Schluss, dass hinreichende Beweise für die Einleitung einer Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung vorlagen, und leitete eine Überprüfung ein (11).
3. Untersuchung
a) Verfahren
(10)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verwender, die Vertreter des Ausfuhrlandes, den antragstellenden Unionshersteller und den anderen bekannten Unionshersteller offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(11)
Alle Parteien, die innerhalb der vorgenannten Frist einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, erhielten Gelegenheit, gehört zu werden.
(12)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle Parteien, die offiziell von der Einleitung der Überprüfung unterrichtet wurden, sowie an die Parteien, die innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist einen Fragebogen angefordert hatten. Außerdem setzte sich die Kommission mit einem Hersteller in Thailand (dem vorgesehenen Vergleichsland) in Verbindung und übermittelte ihm einen Fragebogen.
(13)
Fragebogenantworten gingen von einem ausführenden Hersteller in der VR China, der keine RBM in die Europäische Union („EU“) ausführt, und einem mit ihm verbundenen Unternehmen in Thailand, dem antragstellenden Unionshersteller, drei unabhängigen Einführern und einem mit dem Antragsteller verbundenen Verwender ein. Die übrigen Unionshersteller arbeiteten an dieser Untersuchung nicht mit; ein unabhängiger Einführer übermittelte nur Anmerkungen.
(14)
Alle betroffenen Parteien wurden über die wesentlichen Fakten und Erwägungen unterrichtet, die die Grundlage für die Empfehlung zur Einführung endgültiger Antidumpingzölle bildeten. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen der Parteien wurden geprüft und die Feststellungen, soweit angezeigt, entsprechend geändert.
b) Interessierte Parteien und Kontrollbesuche
(15)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie benötigte, um festzustellen, ob ein Anhalten oder ein erneutes Auftreten des schädigenden Dumpings wahrscheinlich wäre, und um das EU-Interesse festzustellen. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
i)
Unionshersteller
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Österreich.
ii)
Hersteller im Ausfuhrland:
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou und sein verbundenes Unternehmen Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS“) in Hongkong, VR China.
iii)
Unabhängiger Einführer in der EU
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italien.
c) Untersuchungszeitraum
(16)
Die Untersuchung des Anhaltens oder des erneuten Auftretens des Dumpings erstreckte sich über den Zeitraum vom 1. Oktober 2007 bis zum 30. September 2008 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“, abgekürzt „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(17)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um die in der Verordnung (EG) Nr. 2074/2004 definierte Ware, d.h. um bestimmte Ringbuchmechaniken, die aus zwei Stahlschienen oder aus Stahldrähten mit mindestens vier darauf angebrachten Halbringen aus Stahldraht bestehen und mittels einer Abdeckung aus Stahl zusammengehalten werden. Sie können entweder durch Auseinanderziehen der Halbringe oder mit einem kleinen, auf der Ringbuchmechanik angebrachten Druckmechanismus aus Stahl geöffnet werden. Die Ringe können unterschiedlich geformt sein, wobei sie in den meisten Fällen rund und D-förmig sind („betroffene Ware“). RBM werden zurzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 eingereiht. Hebelmechaniken, die unter demselben KN-Code eingereiht werden, fallen nicht unter die betroffene Ware.
(18)
Ringbuchmechaniken dienen zur Herstellung von Mappen aus Papier, Pappe oder Kunststoff, für den Bürobedarf, für Präsentations- oder sonstige Zwecke
(19)
In der Gemeinschaft wurden im UZÜ viele unterschiedliche Typen von Ringbuchmechaniken verkauft. Die Unterschiede zwischen diesen Warentypen wurden anhand der Breite der Schiene, der Art des Mechanismus, der Anzahl der Ringe, der Art des Öffnungsmechanismus, der nominalen Papieraufnahmekapazität, des Ringdurchmessers, der Ringform, der Länge und der Ringzwischenräume festgestellt. Da alle Warentypen dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen und bis zu einem gewissen Grad austauschbar sind, wurde der Schluss gezogen, dass alle Ringbuchmechaniken für die Zwecke dieses Verfahrens eine einzige Ware darstellen.
2. Gleichartige Ware
(20)
Die Untersuchung ergab ferner, dass sich die in der VR China und die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und auf dem EU-Markt verkauften RBM hinsichtlich ihrer grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und ihrer Verwendungszwecke nicht unterschieden.
(21)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die RBM mit Ursprung in der VR China und die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und auf dem EU-Markt verkauften RBM gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung waren.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(22)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde untersucht, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. Vorbemerkungen
(23)
Kein chinesischer Hersteller, der RBM in die EU ausführt, arbeitete an der Untersuchung mit. Von den vier im Antrag genannten chinesischen Unternehmen kooperierte nur eines, ebenso das mit ihm verbundene Unternehmen mit Sitz in Thailand. Die drei übrigen ausführenden Unternehmen beantworteten den Fragebogen nicht. Der einzige kooperierende chinesische Hersteller führte die betroffene Ware nicht in die EU, sondern in andere Drittländer aus. Da während des UZÜ kein chinesischer Hersteller der in die EU ausgeführten RBM kooperierte, mussten nach Artikel 18 der Grundverordnung die Feststellungen hinsichtlich des Dumpings aufgrund den der Kommission vorliegenden Informationen aus anderen Quellen getroffen werden. In diesem Fall wurde die Ansicht vertreten, dass die angemessensten und geeignetsten Informationen die Eurostat-Angaben zu Ausfuhren waren. Diese Angaben wurden anhand der Angaben des einzigen chinesischen Herstellers, der bei der gegenwärtigen Untersuchung kooperierte, jedoch keine RBM in die EU ausführte, sowie anhand der chinesischen Ausfuhrstatistik überprüft, sofern dies unter angemessener Berücksichtigung der Fristen der Untersuchung zweckmäßig war. Angesichts des Fehlens entsprechender unternehmensspezifischer Daten der chinesischen ausführenden Hersteller hinsichtlich der Mengen und Volumina werden jedoch die Eurostat-Statistiken immer noch als einzige verfügbare Grundlage für die Bezifferung der chinesischen Ausfuhren in die EU angesehen, auch wenn das von Eurostat angegebene absolute Preisniveau verglichen mit den Einfuhrpreisen der chinesischen Ausfuhrstatistik und den Eurostat-Zahlen zu Drittländern recht hoch erscheint.
2. Anhalten des Dumpings
a) Vergleichsland
(24)
Da die VR China ein Transformationsland ist, war der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung zu ermitteln auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Normalwertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) oder des Preises, zu dem die Ware aus dem Vergleichsland in andere Länder einschließlich der Union verkauft wird, oder, falls dies nicht möglich ist, auf jeder anderen angemessenen Grundlage, einschließlich des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises, der, falls notwendig, um eine angemessene Gewinnspanne gebührend berichtigt wird.
(25)
In der vorhergehenden Untersuchung war Indien als Vergleichsland herangezogen worden. Hierzu wird angemerkt, dass der einzige indische Hersteller, der bei der vorhergehenden Untersuchung kooperiert hatte, von der Kommission über die Einleitung des gegenwärtigen Verfahrens informiert wurde, eine Zusammenarbeit jedoch ablehnte. In dem Antrag auf eine Auslaufüberprüfung wurde Thailand als Vergleichsland zur Bestimmung des Normalwertes vorgeschlagen. Einige vom Verfahren betroffenen Parteien erhoben gegen diese Wahl Einspruch und machten geltend, dass Indien als geeignetes Vergleichsland hätte herangezogen werden sollen.
(26)
In Thailand war ein Hersteller bereit zu kooperieren. Die Kommission prüfte daher die Möglichkeit, Daten aus Thailand für die Ermittlung des Normalwertes für die VR China zu verwenden. Hierzu sei angemerkt, dass in Thailand keine Inlandsverkäufe der betroffenen Ware stattfanden. Der Normalwert in Thailand hätte daher nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c ermittelt werden müssen.
(27)
Der Vergleich der durchschnittlichen Ausfuhrpreise der betroffenen Ware aus Thailand mit den Eurostat-Angaben zum durchschnittlichen Ausfuhrpreis aus der VR China ergab überdies, dass die chinesischen Preise höher waren als die thailändischen. Hierzu sei angemerkt, dass unter die betroffene Ware eine bedeutende Bandbreite verschiedener Produkttypen fällt und die Preise ja nach Produkttyp unterschiedlich hoch sind. Aufgrund der mangelnden Mitarbeit der chinesischen ausführenden Hersteller konnte die genaue Zusammensetzung ihrer Ausfuhrverkäufe in die EU nicht ermittelt und mit der Produktpalette der thailändischen ausführenden Hersteller verglichen werden. Da nichts darauf hindeutete, dass der erhebliche Unterschied bei den Ausfuhrpreisen auf andere Faktoren zurückging, wurde der Schluss gezogen, dass zwischen den chinesischen Herstellern, die RBM in die Gemeinschaft ausführen, und dem thailändischen ausführenden Hersteller ein Unterschied in der Produktpalette vorliegt. In der Tat wurde auf der Grundlage der unterschiedlichen Ausfuhrpreise aus Thailand und der VR China in die Europäische Union unter Verwendung der besten verfügbaren Daten geschlossen, dass die Ausfuhren aus der VR China eher auf teurere, ausgefeilte Produkttypen entfallen und dass die Heranziehung von Daten aus Thailand zur Ermittlung des Normalwertes für die VR China auch aus diesem Grund unangemessen wäre.
(28)
Das thailändische Unternehmen war zudem mit dem einzigen kooperierenden chinesischen RBM-Hersteller verbunden. Die Kommission untersuchte, ob die Tatsache, dass die beiden Unternehmen miteinander verbunden waren, die Ermittlung des Normalwertes beeinflussen konnte. Hierzu wird an vorherige Untersuchungen (nämlich zwei Umgehungsuntersuchungen) erinnert, welche ergaben, dass das thailändische Unternehmen als Reaktion eines chinesischen Herstellers auf die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber der betroffenen Ware gegründet wurde. Diese Feststellung wird, wie unter Randnummer 38 im Einzelnen ausgeführt, durch die gegenwärtige Untersuchung bestätigt. Angesichts dieser gut belegten Verbindung zwischen dem chinesischen und dem thailändischen Hersteller wurde es für angebracht erachtet, die von dem einzigen kooperierenden Unternehmen im Vergleichsland vorgelegten Informationen nicht zu verwenden. Unter Berücksichtigung der genannten Faktoren und entsprechend Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde daher die Ansicht vertreten, dass Thailand für die Ermittlung des Normalwertes kein geeignetes Vergleichsland darstellt.
(29)
Unter Berücksichtigung der genannten Tatsachen zu Thailand, des Fehlens jeglicher Kooperation seitens des zuvor herangezogenen Vergleichslandes (Indien) sowie des Umstandes, dass kein RBM in die EU ausführendes chinesisches Unternehmen bei der Untersuchung kooperierte, wurde für angemessen erachtet, den Normalwert auf einer anderen angemessenen Grundlage, d.h. den in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preisen für die gleichartige Ware, zu ermitteln.
b) Normalwert
(30)
Angesichts der beschriebenen Tatsachen wurde beschlossen, die Ermittlung des Normalwertes nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf Grundlage der Preise des Wirtschaftszweigs der Union d.h. der in der Union für die gleichartige Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise, vorzunehmen. Der Normalwert wurde daher auf der Grundlage von Daten ermittelt, die in den Betrieben des antragstellenden Unionsherstellers überprüft worden waren. Die Inlandsverkäufe dieses Herstellers der gleichartigen Ware waren den Untersuchungsergebnissen zufolge repräsentativ im Hinblick auf die aus der VR China in die Union ausgeführte betroffene Ware. Da die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union verlustbringend waren, mussten sie - wie in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung vorgesehen - um eine angemessene Gewinnspanne gebührend berichtigt werden. Dazu wurde eine für diese Branche als angemessen geltende Gewinnspanne von 5 % zugrundegelegt.
c) Ausfuhrpreis
(31)
Nach Artikel 18 der Grundverordnung und in Anbetracht der mangelnden Kooperation seitens der ausführenden Hersteller in China wurde der Ausfuhrpreis anhand von Eurostat-Daten berechnet.
d) Vergleich
(32)
Der Vergleich des Normalwertes mit dem Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk. Im Interesse eines fairen Vergleichs des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussen, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Wenn dies erforderlich war, wurden entsprechende Berichtigungen für Unterschiede bei den Fracht-, Versicherungs- und sonstigen Transportkosten vorgenommen.
e) Dumpingspanne
(33)
Aus diesem Grund und wegen des Fehlens anderer verlässlicher Angaben zur landesweiten Dumpingspanne in China wurde die landesweite Dumpingspanne anhand eines Vergleichs der gewogenen Durchschnittswerte ermittelt; sie betrug ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der EU, unverzollt, 20,7 %.
f) Schlussfolgerung zum Dumping
(34)
Die Untersuchung ergab, dass während des UZÜ Dumping stattfand. Diese Schlussfolgerung gründete sich einerseits i) aus den unter Randnummer 23 erläuterten Gründen auf die Ausfuhrpreise nach Eurostat und andererseits ii) auf den Normalwert, welcher aus den unter den Randnummern 24 bis 29 erläuterten Gründen nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf Grundlage der Preise des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt wurde.
3. Wiederauftreten des Dumpings
(35)
Im Anschluss an die Untersuchung des Vorliegens von Dumping im UZÜ wurde geprüft, ob ein Wiederauftreten des Dumpings wahrscheinlich ist. Da außer einem Unternehmen, das Ausfuhren nur in Nicht-EU-Länder tätigte, kein ausführender chinesischer Hersteller kooperierte und öffentlich zugängliche Informationen nicht zur Verfügung standen, stützen sich die nachfolgenden Schlussfolgerungen entsprechend Artikel 18 der Grundverordnung hauptsächlich auf die vorliegenden Fakten, insbesondere auf Eurostat-Daten, Daten des einzigen kooperierenden Unternehmens, chinesische Statistiken und den Antrag auf Überprüfung.
(36)
Zu diesem Zweck wurden folgende Aspekte untersucht: a) die Kapazitätsreserven und das Verhalten in Bezug auf Mengen und Preise der ausführenden chinesischen Hersteller und b) die Attraktivität des EU-Marktes für chinesische Ausführer hinsichtlich der Preise und Mengen.
a) Kapazitätsreserven und Verhalten der ausführenden chinesischen Hersteller
(37)
Es sei daran erinnert, dass von den chinesischen ausführenden Herstellern nur WHS kooperierte und daher, von diesem Unternehmen abgesehen, keine Informationen zur Produktion in der VR China und zu den Kapazitätsreserven oder den Verkäufen auf dem chinesischen Markt vorlagen.
(38)
Der einzige kooperierende Hersteller hatte seine eigene Produktionskapazität zwischen 2005 und dem UZÜ erheblich verringert (aus Vertraulichkeitsgründen kann der genaue Betrag nicht bekannt gegeben werden). Er ist jedoch in der Lage, seine Produktionskapazität erneut zu erhöhen. Die reduzierte Produktionskapazität könnte tatsächlich unverzüglich und mühelos wiederhergestellt werden, weil der Hersteller immer noch Eigentümer einer leeren Fabrikanlage in der Nähe der in Betrieb befindlichen ist. Er könnte daran binnen kurzer Zeit, d.h. innerhalb von sechs Monaten, eine Produktionslinie für RBM wiedereinrichten und dabei Ausrüstung verwenden, die zurzeit anderen Produktionszwecken dient, jedoch neu angepasst werden könnte, um seine Gesamtkapazität zur Produktion von RBM zu erhöhen. Hierzu sei ebenfalls angemerkt, dass dieser chinesische Hersteller keine Verkäufe auf dem Inlandsmarkt tätigt und dies für die nahe Zukunft offensichtlich auch nicht plant. Folglich könnte dieser Hersteller bei Auslaufen der Maßnahmen die Produktion rasch erhöhen und auf einen Ausfuhrmarkt (einschließlich des EU-Marktes, auf dem er zurzeit keine Verkäufe tätigt) bringen. Das Unternehmen bestätigte auch, dass es bei einer Aufhebung der Antidumpingmaßnahmen die Produktionsstätte seines verbundenen thailändischen Unternehmens schließen und die gesamte Produktion von RBM wieder nach China verlegen würde. Das kooperierende Unternehmen wies kein hohes Investitionsniveau auf, was durch die Existenz seines verbundenen Unternehmens in Thailand, die geringen Investitionen, die diese Art Produktion in der Regel erfordert, und die kurze Zeit, in der sich die Maschinen auf die Herstellung von RBM umstellen lassen, leicht erklärbar ist.
(39)
Im Hinblick auf die nicht kooperierenden chinesischen Hersteller wird die Schlussfolgerung gezogen, dass in der VR China immer noch Kapazitätsreserven bestehen. Sie stützt sich darauf, dass die chinesischen Ausfuhren insgesamt zurückgingen und nichts auf eine Verringerung der Kapazitäten in der VR China hindeutet. Weiterhin wird angemerkt, dass im Erwerbszweig der RBM die Ausrüstung vielfältig einsetzbar und die Vorlaufzeit für die Anpassung der Maschinen gering ist, so dass Kapazitäten entsprechend der Entwicklung des RBM-Marktes leicht wiederhergestellt werden könnten.
(40)
Zu den Ausfuhrverkäufen des einzigen kooperierenden chinesischen Herstellers in Drittländer liegen nur Teilinformationen vor, welche darauf hindeuten, dass seine Verkäufe zwischen 2006 und dem UZÜ um etwa 10 % zunahmen. Im selben Zeitraum stiegen die Preise seiner Ausfuhren in Drittländer um 0,7 %.
(41)
Im Hinblick auf die Entwicklung der gesamten chinesischen Ausfuhren in andere Länder wurden Mengen und Preise auf der Grundlage der verfügbaren chinesischen Statistiken ermittelt. Diese Daten bestätigen, dass die Menge der RBM aus China im Zeitraum zwischen 2004 und dem UZÜ erheblich abnahm. Nach der chinesischen Statistik betrug die Stückzahl der 2004 ausgeführten RBM 198 Mio., dieser Wert sank im UZÜ auf 89 Mio. Der durchschnittliche Verkaufspreis wiederum fiel zwischen 2004 und 2007 rasch, lag dann im UZÜ aber nur geringfügig unter dem Stand von 2004. Dass die Menge der aus China ausgeführten RBM während des UZÜ nur 45 % des Wertes von 2004 betrug, während der durchschnittliche Ausfuhrpreis im UZÜ 7 % unter dem von 2004 lag, bestätigt, dass angesichts ihrer verfügbaren Kapazitäten und der in den letzten Jahren beobachteten Tendenz zu steigenden Ausfuhrpreisen für alle chinesischen Hersteller, ob sie bei der Untersuchung kooperieren oder nicht, ein starker Anreiz besteht, zu ihrer früheren Exportleistung zurückzukehren. Unter diesen Umständen ist die Annahme zulässig, dass ein Auslaufen der Antidumpingmaßnahmen den EU-Markt zu einem sehr attraktiven Ziel für alle chinesischen Hersteller machen würde, so dass diese bestrebt wären, erhebliche Mengen in die EU auszuführen.
b) Attraktivität des EU-Marktes
(42)
Vor der Einführung von Antidumpingmaßnahmen war die EU für die VR China im Hinblick auf die Gesamtmengen der zweitwichtigste Ausfuhrmarkt für RBM. Nach der Einführung von Antidumpingmaßnahmen, ihrer Ausdehnung im Anschluss an zwei Umgehungsuntersuchungen und ihre Überarbeitung (Erweiterung ihres Anwendungsbereichs) nahm der Marktanteil der VR China konstant ab. Die Marktanteile blieben während des Bezugszeitraums weitgehend stabil und sanken während des UZÜ nur leicht auf 3,2 % (- 0,4 %). Aufgrund seiner nur von den USA übertroffenen Größe und der sich daraus ergebenden Nachfrage ist der EU-Markt jedoch ein wichtiges Ziel im Vergleich zu anderen Ausfuhrmärkten Chinas. Die frühere Präsenz Chinas auf dem EU-Markt und dessen Bedeutung können als klares Indiz dafür angesehen werden, dass die chinesischen Hersteller in der Zukunft versuchen würden, erneut Marktanteile in der EU zu gewinnen.
(43)
Weiterhin gibt es klare Hinweise darauf, dass Parteien in China die gegenwärtigen Untersuchungen aufmerksam verfolgen und erwägen, mit Ausfuhren in die EU zu beginnen. Hierzu wird angemerkt, dass die Kommission nach Einleitung des Verfahrens Anfragen eines im Antrag auf Auslaufüberprüfung nicht erwähnten chinesischen Herstellers erhielt, welcher angab, das Unternehmen sei 2005 gegründet worden, stelle RBM her und plane, ab 2009 RBM in die EU auszuführen. Dieses Unternehmen zog anfänglich eine Kooperation bei dem Verfahren in Erwägung, legte aber die entsprechenden Fragebogenantworten nicht vor. Dies bestätigt, dass die EU selbst mit den geltenden Antidumpingmaßnahmen ein attraktiver Markt für chinesische Hersteller ist; bei einem Auslaufen der Maßnahmen bestünden daher für sie beträchtlich verstärkte Anreize für eine Erhöhung oder eine Wiederaufnahme der Ausfuhren in die EU.
(44)
Die frühere Bedeutung und Attraktivität der EU als RBM-Markt wird ebenfalls durch die früheren hartnäckigen Versuche einer Umgehung oder Übernahme der gegenwärtigen Antidumpingzölle bestätigt. Seit der Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegen die VR China wurde von chinesischen Ausführern ständig versucht, diese zu umgehen und zu übernehmen, um Zugang zum EU-Markt zu erlangen. Es wird daran erinnert, dass die geltenden Zölle im Jahr 2000 als Ergebnis eines Verfahrens wegen Zollübernahme erhöht und wegen des Vorliegens von Umgehungspraktiken in den Jahren 2004 und 2006 auf Vietnam bzw. Laos ausgeweitet wurden und dass 2008, ebenfalls aufgrund von Umgehung durch geringfügige Veränderungen der Ware, die Definition der betroffenen Ware geändert wurde.
(45)
Was die Preise betrifft, so ist den chinesischen Statistiken zufolge der Durchschnittspreis der chinesischen Ausfuhren in Drittländer höher als der der chinesischen Ausfuhren in die EU, aber dieser liegt immer noch bedeutend niedriger als die durchschnittlichen EU-Markt-Preise indischer und thailändischer Ausführer, d.h. der potenziellen direkten Konkurrenten Chinas. Die einschlägigen chinesischen Ausfuhrdaten legen nahe, dass chinesische Hersteller entgegen ihrer derzeitigen Ausfuhrleistung in der EU auf den meisten anderen Märkten bereits gut positioniert sind. Es ist somit klar, dass der EU-Markt eine finanziell attraktive Option für die chinesischen Ausführer wäre, denn sie könnten in der EU zu höheren Preisen verkaufen, ohne ihre Verkäufe in der restlichen Welt zu gefährden, und ihre wichtigsten Wettbewerber in der EU weiterhin mit Dumpingpreisen unterbieten.
c) Handelspolitische Schutzmaßnahmen von Drittländern
(46)
Kein Drittland wendet handelspolitische Schutzmaßnahmen auf Einfuhren von RBM mit Ursprung in der VR China an.
4. Schlussfolgerung
(47)
Die Untersuchung ergab, dass der kooperierende ausführende Hersteller und aller Wahrscheinlichkeit nach auch die anderen chinesischen ausführenden Hersteller aufgrund des erheblichen Rückgangs ihrer Ausfuhren zwischen 2004 und dem UZÜ beträchtliche Kapazitätsreserven besitzen. Sie ergab ebenfalls, dass seitens der chinesischen Parteien ein anhaltendes Interesse an einem Zutritt zum EU-Markt besteht. Überdies könnte der einzige kooperierende Hersteller bei einem Auslaufen der Antidumpingmaßnahmen seine Produktionskapazitäten leicht von Thailand zurück nach China verlegen.
(48)
Angesichts der Kapazitätsreserven der chinesischen Hersteller und der Vielseitigkeit ihrer Maschinen und ihrer Ausrüstung ist wahrscheinlich, dass die Einfuhren aus der VR China auf den EU-Markt erhebliche Höhen erreichen könnten, falls die Antidumpingmaßnahmen auslaufen sollten. Der EU-Markt ist zurzeit der weltweit einzige, auf dem Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind, und die festgestellten Tatsachen legen nahe, dass die chinesischen Ausführer sicherlich bestrebt wären, unter Ausnutzung ihres Vorteils bei der notwendigen Fähigkeit zur Kapazitätsanpassung so bald wie möglich ihre früheren Marktanteile wiederzugewinnen. Diese Schlussfolgerung wird dadurch bestätigt, dass die chinesischen Ausführer es sich erlauben könnten, zu niedrigeren Preisen als alle ihre Mitbewerber auf dem EU-Markt zu verkaufen, was sie im UZÜ bereits bewiesen haben.
(49)
Aufgrund all dieser Feststellungen und Vorgänge ist wahrscheinlich, dass im Falle einer Wiederaufnahme der chinesischen Ausfuhren in die EU deren Preise unter dem Normalwert liegen würden. Es wird daher der Schluss gezogen, dass es im Falle einer Aufhebung der geltenden Maßnahmen wahrscheinlich erneut zu gedumpten Einfuhren aus China kommen wird.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(50)
Im UZÜ stellten folgende Unternehmen RBM in der EU her:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Österreich,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien.
(51)
Der erste Hersteller, der der Antragsteller ist, kooperierte bei der Untersuchung. Der andere (kleinere) Unionshersteller kooperierte nicht. Die Untersuchung ergab, dass im UZÜ über 50 % der gesamten Unionsproduktion von RBM auf den Antragsteller entfielen. Dieses Unternehmen gilt daher als der Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung. Es wird im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet. Der Antragsteller und seine Tochterunternehmen sind nicht mit dem chinesischen ausführenden Hersteller verbunden.
(52)
Es sei darauf hingewiesen, dass der Wirtschaftszweig der Union ursprünglich aus zwei anderen Herstellern (Koloman Handler - Österreich and Robert Krause - Deutschland) bestand, welche in Konkurs gingen und von einem österreichischen Konzern übernommen wurden. Die Unternehmen wurden erheblich umstrukturiert, wobei die heutige Struktur „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ im Jahr 2003, d.h. mehr als zwei Jahre vor dem Bezugszeitraum, geschaffen wurde. Die Unternehmensführung hat ihren Sitz in Österreich, während die Produktion in Ungarn stattfindet.
E. LAGE AUF DEM EU-MARKT
1. Verbrauch auf dem EU-Markt
(53)
Für die Ermittlung der RBM-Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt wurden die Fragebogenantworten der kooperierenden Unionshersteller herangezogen. Zur Ermittlung der Verkäufe der Unionshersteller, die von der Definition des Wirtschaftszweigs der Union nicht erfasst werden, wurden auch andere verfügbare Informationen herangezogen.
(54)
Die Daten zu den Einfuhrmengen stammten aus Eurostat-Statistiken; eine Ausnahme bildeten die Einfuhren aus Thailand, für die Fragebogenantworten im Rahmen des parallel laufenden Antidumpingverfahrens gegen dieses Land verwendet wurden.
(55)
Auf dieser Grundlage ermittelt sank der EU-Verbrauch von RBM im Laufe des Bezugszeitraums um 4 %.von 170-180 Mio. Stück im Jahr 2005 auf 165-175 Mio. Stück im UZÜ (12).
2. Einfuhren aus dem betroffenen Land
a) Einfuhrmenge und Marktanteil
2005
2006
2007
UZÜ
Einfuhrmenge
100
49
41
43
Marktanteil (in %)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Bei der Ermittlung der Gesamtmenge der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China erschien es angebracht, auch die Einfuhren aus denjenigen Ländern einzubeziehen, auf die die derzeit geltenden Antidumpingmaßnahmen entsprechend Artikel 13 Absatz 3 der Grundverordnung ausgedehnt wurden, d.h. Vietnam und Laos (siehe Randnummern 4 und 5). Es wurde nämlich die Auffassung vertreten, dass es sich bei Einfuhren aus diesen Ländern tatsächlich um Waren mit Ursprung in der VR China handelte. Auf dieser Grundlage wurde ermittelt, dass die Gesamteinfuhrmenge von RBM aus der VR China im Bezugszeitraum um mehr als 50 % zurückging. Der Marktanteil sank während dieses Zeitraums um denselben Betrag. Es sei jedoch angemerkt, dass in diesen Zahlen die aus Laos versandten Einfuhren nur für das Jahr 2005 enthalten sind; sie machten die Hälfte der Einfuhren dieses Jahres aus. Zu beachten ist auch, dass die Umgehungsuntersuchung betreffend aus Laos versandte Einfuhren von RBM im April 2005 eingeleitet wurde.
(57)
Der Marktanteil der VR China fiel von 7,0 % auf 3,8 % im Jahr 2006 und blieb seitdem stabil (etwa 3 %). Hierzu wird angemerkt, dass die vorhergehende Auslaufüberprüfung eine Abnahme des Marktanteils der VR China von 14,8 % im Jahr 1998 auf 1,9 % im Jahr 2001 ergab, d. h. der Marktanteil der chinesischen RBM liegt heute höher als am Ende des Bezugszeitraums der letzten Auslaufüberprüfung.
b) Einfuhrpreis der betroffenen Ware/Preisunterbietung
(58)
Von den drei kooperierenden Einführern führte nur einer während des UZÜ RBM aus der VR China ein. Diese, im Vergleich mit den Gesamteinfuhren aus der VR China nur geringfügigen Einfuhren bestanden aus Mechaniken mit 17 und 23 Ringen, für die ein Mindesteinfuhrpreis gilt. Diese konnten daher nicht als repräsentative Grundlage verwendet werden. Nach den Eurostat-Statistiken sank der Einfuhrpreis für RBM mit Ursprung in der VR China während des Bezugszeitraums um 5 %, wobei die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um etwa 10 % unterboten wurden (ohne Berücksichtigung der Antidumpingzölle). Das absolute Preisniveau nach Eurostat erscheint jedoch recht hoch verglichen mit den Einfuhrpreisen in der chinesischen Ausfuhrstatistik und den Eurostat-Daten für andere Drittländer. Wie weiter oben ausgeführt müssten sich die chinesischen Ausführer bei einer Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich an den Preisen ihrer ausländischen Wettbewerber (Thailand, Indien) ausrichten, was zu einer weitaus bedeutenderen Preisunterbietung führen würde.
c) Einfuhren aus anderen Drittländern
2005
2006
2007
UZÜ
Indien
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thailand
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Andere
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Bei den Einfuhren aus anderen Drittländern sanken die Einfuhren von RBM mit Ursprung in Indien, während die Einfuhren mit Ursprung in Thailand während des UZÜ leicht anstiegen und einen höheren Wert erreichten als in den vorhergehenden Jahren. So wie andere Länder führt auch Hongkong RBM in die EU aus, dies wurde jedoch nicht geltend gemacht, und es liegen keine weiteren Informationen hierzu vor.
3. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union (13)
a) Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2005
2006
2007
UZÜ
Produktion
100
102
118
119
Produktionskapazität
100
91
100
103
Kapazitätsauslastung (in %)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Die Produktion nahm im Bezugszeitraum um fast 20 % zu, während die Kapazitäten relativ stabil blieben. Die Kapazitätsauslastung folgte daher einer ähnlichen Tendenz wie die Produktion und stieg um 9 Prozentpunkte.
(61)
Die Kapazitätsauslastung lag im UZÜ jedoch unter ihrem Wert aus dem Jahr 2001, d.h. dem Untersuchungszeitraum der vorherigen Auslaufüberprüfung. Sie betrug zwischen 70 % und 75 %.
b) Lagerbestände
2005
2006
2007
UZÜ
Schlussbestände
100
95
119
143
(62)
Im Bezugszeitraum erhöhten sich die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union um insgesamt 43 %. Die RBM-Produktion besteht zu einem großen Teil aus Standardware, so dass der Wirtschaftszweig der Union einen gewissen Lagerbestand aufrechterhalten muss, um die Nachfrage seiner Kunden rasch befriedigen zu können. Ein Anstieg der Schlussbestände über die durchschnittliche Höhe deutet auf Absatzschwierigkeiten (auf dem Inlands- und auf den Ausfuhrmärkten) hin. Die jahreszeitlichen Schwankungen sollten ebenfalls berücksichtigt werden, denn wegen des Schuljahresbeginns werden im letzten Quartal des Jahres größere Mengen abgesetzt.
c) Verkaufsmengen, Marktanteil und Wachstum
2005
2006
2007
UZÜ
Verkaufsmenge
100
113
118
123
Marktanteil
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt nahmen im Bezugszeitraum um 23 % zu, und die Marktanteile stiegen von 24,4 % auf 31,1 %, d.h. um fast 7 Prozentpunkte. Dieser Anstieg des Marktanteils zeigt an, dass das Wachstum des Wirtschaftszweigs der Union die Entwicklung des Verbrauchs übertraf.
(64)
Der absolute Marktanteil lag dennoch unter seinem Wert von 2001, dem vorherigen Bezugszeitraum, als er etwa 40 % erreichte.
d) Verkaufspreise und Kosten
2005
2006
2007
UZÜ
Verkaufspreise
100
88
88
88
(65)
Der gewichtete durchschnittliche Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union sank im Bezugszeitraum um 12 %. Hierzu sei angemerkt, dass die Preise für Rohstoffe (Stahl) in den letzten Jahren weltweit gestiegen sind und dass der Stahlpreis etwa 40 % der gesamten Einheitspreises ausmacht. Die Verkaufspreise waren ab 2006 verlustbringend.
e) Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow
2005
2006
2007
UZÜ
Rentabilität
100
- 646
-62
- 115
Nettokapitalrendite
100
-72
- 103
-53
Cashflow
100
56
42
- 131
(66)
Der Wirtschaftszweig der Union war 2005 noch rentabel; im nächsten Jahr kam es jedoch wegen Umgehungspraktiken, welche eine Ausweitung der Maßnahmen im Jahr 2006 und der Warendefinition im Jahr 2008 nach sich zogen, zu einer ernstlichen Verschlechterung der Lage. Obwohl die Rentabilität sich im Jahr 2007 verbesserte, erreichte der Wirtschaftszweig der Union den Break-even-Punkt nicht und machte im UZÜ Verluste. Die Verluste im UZÜ waren geringfügig.
(67)
Der Cashflow und die Nettokapitalrendite folgten weitgehend derselben Tendenz. In einer solchen finanziellen Lage hätte der den Wirtschaftszweig der Union repräsentierende Antragsteller zweifellos Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung außerhalb des Konzerns.
f) Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
2005
2006
2007
UZÜ
Investitionen (EUR)
100
190
85
80
(68)
Trotz einer fallenden Tendenz bei den Investitionen mit einem Rückgang von 20 % im Bezugszeitraum hielt der Wirtschaftszweig der Union ein gewisses Investitionsniveau aufrecht, um wettbewerbsfähig zu bleiben. Diese Investitionen bestanden in neuen Maschinen zur Verbesserung des Produktionsprozesses und der Wettbewerbsfähigkeit.
(69)
Wie unter Randnummer 66 ausgeführt, kann die Schlussfolgerung gezogen werden, dass die Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union zur Kapitalbeschaffung aus unabhängigen Quellen angesichts seiner finanziellen Schwäche stark in Mitleidenschaft gezogen war.
g) Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2005
2006
2007
UZÜ
Beschäftigung
100
94
105
104
Produktivität
100
109
113
114
Löhne gesamt
100
102
107
111
Löhne
100
109
102
106
(70)
Während des Bezugszeitraums stieg die Beschäftigung (Vollzeiteinheiten) um 4 % und die Produktivität in tausend Stück pro in diesem Zeitraum beschäftigte Person um 14 %; die Arbeitskosten nahmen um 11 % zu, was weitgehend auf die höheren Beschäftigtenzahlen zurückgeht; der durchschnittliche Lohnzuwachs pro Angestellten hielt sich in engeren Grenzen.
h) Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(71)
Auf der Grundlage der besten verfügbaren Informationen ergab die Untersuchung die recht bedeutende Dumpingspanne von 20,7 % während des UZÜ.
4. Schlussfolgerung
(72)
Der Wirtschaftszweig der Union hat sich umstrukturiert und von der Einführung von Maßnahmen gegen gedumpte Einfuhren in gewissem Maße profitiert. In der Tat verbesserte sich seine wirtschaftliche Lage in den letzten Jahren: Produktion, Verkäufe, Marktanteil und Beschäftigung weisen eine positive Tendenz auf.
(73)
Trotz der erwähnten positiven Entwicklung konnte sich der Wirtschaftszweig jedoch von der zuvor erlittenen Schädigung nicht vollständig erholen. Dies wird vor allem durch die finanziellen Indikatoren belegt, denn Rentabilität, Cashflow und Nettokapitalrendite lassen immer noch Anzeichen von Schädigung erkennen. Der Erwerbszweig konnte ebenfalls die Verkaufs- und Produktionszahlen der Vergangenheit nicht wieder erreichen. Hierzu ist auch zu bedenken, dass die Maßnahmen in einem Teil des Bezugszeitraums wie oben beschrieben durch Umgehungspraktiken untergraben wurden.
(74)
Der Wirtschaftszweig der Union blieb daher im Bezugszeitraum trotz einer Verbesserung seiner wirtschaftlichen Situation in einer prekären Lage.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(75)
Der Wirtschaftszweig der Union strukturierte seine Tätigkeit um und profitierte von den Antidumpingmaßnahmen. Obwohl diese Maßnahmen 1997 erstmals eingeführt wurden, waren sie jedoch erst nach Abstellung der Übernahme- und Umgehungspraktiken voll wirksam. Obwohl die Lage des Wirtschaftszweigs der Union sich verbesserte, bleibt er anfällig und verwundbar.
(76)
Unter diesen Umständen ist es angebracht, zu untersuchen, wie wahrscheinlich eine erneute erhebliche Schädigung ist, um zu prüfen ob - im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen - voraussichtliche Entwicklungen bei Mengen und Preisen der Einfuhren mit Ursprung in der VR China die Lage des Wirtschaftszweigs weiter verschlechtern und eine erhebliche Schädigung verursachen würden.
1. Auswirkungen des voraussichtlichen Anstiegs der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union
(77)
Es wird daran erinnert, dass in China bedeutende Kapazitätsreserven bestehen und eine beträchtliche Erhöhung der Produktion von RBM leicht möglich wäre. Diese gründet sich auf die erwähnten Feststellungen, dass der einzige kooperierende chinesische Hersteller seine derzeit verringerte Produktionskapazität leicht wiederherstellen und sogar seine Produktionsstätte in Thailand schließen könnte, um die Produktion wieder nach China zu verlegen. Überdies besitzen andere nicht kooperierende chinesische Hersteller beträchtliche Kapazitätsreserven oder könnten solche Kapazitäten leicht wieder schaffen, da die Anpassung der Maschinen nur eine geringe Vorlaufzeit erfordert und die für die Herstellung von RBM notwendige Ausrüstung vielseitig einsetzbar ist.
(78)
Es wurde festgestellt, dass eine erhöhte Produktion von RBM in der VR China höchstwahrscheinlich massiv in die EU ausgeführt werden würde, falls die Maßnahmen aufgehoben werden sollten. Diese Feststellung stützt sich auf die Tatsache, dass der EU-Markt weiterhin eine beträchtliche Größe hat und in der Vergangenheit ein wichtiger Markt für chinesische Ausführer war, welche sicherlich versuchen würden, ihre verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen. Die Attraktivität des EU-Marktes für chinesische Ausführer wurde auch durch die zahlreichen Versuche belegt, den geltenden Antidumpingmaßnahmen auszuweichen. So wurden Zölle übernommen, durch Umwege über Drittländer oder sogar durch geringfügige Veränderungen der Ware umgangen.
(79)
Schließlich wird festgestellt, dass eine künftige Erhöhung der RBM-Einfuhren in die EU ernstliche negative Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union hätte. Wie oben erwähnt, ist bei Aufhebung der Maßnahmen mit RBM-Einfuhren aus der VR China in erheblichen Mengen zu rechnen. Überdies würden diese Einfuhren höchstwahrscheinlich einen erheblichen Preisdruck auf den EU-Markt und damit auf den Wirtschaftszweig der Union ausüben, wie die Analyse des Preisniveaus in der EU und auf den Märkten von Drittländern nahelegt. Eurostat zufolge unterbieten nämlich die derzeitigen Preise der chinesischen Ausführer die EU-Preise um 10 % (Antidumpingzölle nicht eingerechnet), und sie sind zurzeit deutlich höher als der Durchschnittspreis der potenziellen Wettbewerber Chinas (Indien und Thailand) auf dem EU-Markt. Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden und die chinesischen Ausführer in der Lage sein, alle Arten von RBM ohne Antidumpingzölle in die EU auszuführen, ist es mehr als wahrscheinlich, dass sie zumindest in gewissem Maße versuchen würden, ihre Preise an denen ihrer Wettbewerber auszurichten. Dies bestätigt auch das - niedrige - chinesische Preisniveau auf den Märkten von Drittländern, das aus der chinesischen Ausfuhrstatistik hervorgeht. Ohne Maßnahmen würde der EU-Markt somit sehr attraktiv für chinesische Ausführer werden.
2. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(80)
Aufgrund dessen würde das Auslaufen der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von RBM mit Ursprung in der VR China wahrscheinlich einen steilen Anstieg der Einfuhrmengen in die EU zu sehr niedrigen Preisen zur Folge haben, was die Preise auf dem EU-Markt insgesamt drücken würde. Hierzu sei angemerkt, dass die große Masse der Waren auf dem RBM-Markt hoch standardisiert und der Preis daher der Hauptentscheidungsfaktor ist.
(81)
Eine erhebliche Zunahme der Einfuhren aus der VR China zu Dumpingpreisen gepaart mit einer erheblichen Preisunterbietung hätte zweifellos ernste Auswirkungen auf die bereits prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union. Dies hätte eine erhebliche Schädigung zur Folge und würde die Bemühungen des Wirtschaftszweigs um eine Neustrukturierung zunichte machen.
G. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(82)
Es wurde geprüft, ob zwingende Gründe für den Schluss vorlagen, dass die Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen in diesem besonderen Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Deshalb wurde nach Artikel 21 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise für alle vom Verfahren betroffenen Parteien untersucht, welche Auswirkungen die Verlängerung oder das Auslaufen der Maßnahmen für sie hätte.
(83)
Zur Bewertung der Auswirkungen der Aufrechterhaltung der Maßnahmen wurde allen interessierten Parteien nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit zur Darlegung ihres Standpunktes gegeben. Wie bereits erwähnt antworteten nur der kooperierende Unionshersteller und drei unabhängige Einführer auf den Fragebogen. Ein unabhängiger Einführer und ein Verwender übermittelten ebenfalls Anmerkungen, ohne den Fragebogen zu beantworten.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(84)
Als 1995 der erste Antidumpingantrag gestellt wurde, bestand der Wirtschaftszweig der Union aus zwei Herstellern, dem österreichischen Unternehmen Koloman Handler GmbH und der deutschen Firma Robert Krause GmbH & Co. Beide Firmen waren seit langem auf dem EU-Markt vertreten, hatten jedoch, unter anderem wegen unfair gehandelter Einfuhren, mit bedeutenden finanziellen Schwierigkeiten zu kämpfen.
(85)
Ihre wirtschaftliche Lage war so schlecht, dass beide Konkurs anmelden mussten. Die Robert Krause GmbH ging 1998 in Konkurs, ebenso ihr Nachfolgeunternehmen im Jahr 2002, während Koloman Handler 2001 Insolvenz anmeldete. Beide Firmen wurden von einem anderen Unternehmen, der SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, übernommen und diese wiederum von der Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, dem Antragsteller in diesem Überprüfungsverfahren.
(86)
Seither wurde die Tätigkeit des Unternehmens umstrukturiert, um weltweit, vor allem aber auf dem Kernmarkt des Antragstellers, d.h. dem EU-Markt, wettbewerbsfähiger zu werden.
(87)
Die Übernahme von Bensons, einem etablierten Händler von RBM mit Niederlassungen in den Niederlanden, Singapur, dem Vereinigten Königreich und den USA, zeigte deutlich den Willen des Wirtschaftszweigs der Union zu einem verbesserten Zugang zu den Weltmärkten und die Ernsthaftigkeit seiner Umstrukturierungsbemühungen.
(88)
Wie aus der Analyse der wirtschaftlichen Lage des Unternehmens hervorgeht, waren die Anstrengungen des Antragstellers zumindest teilweise erfolgreich. In den letzten Jahren kam es zu einem Anstieg von Produktion, Verkaufsmenge und Marktanteil sowie der Beschäftigung.
(89)
Die Bemühungen des Wirtschaftszweigs um eine Verbesserung seiner Lage wurden jedoch durch Zollübernahme- und Umgehungspraktiken untergraben, welche die Wirkung der Maßnahmen gegen unfaire Einfuhren verringerten. Die Lage des Wirtschaftszweigs bleibt daher trotz einer bedeutenden Verbesserung prekär, wie die Entwicklung der Finanzindikatoren beweist.
(90)
Der Wirtschaftszweig ist daher immer noch anfällig für die Auswirkungen höherer Einfuhren aus der VR China zu Niedrig- und Dumpingpreisen. Es ist offensichtlich, dass er bei Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut erheblichen Schwierigkeiten gegenüberstünde, welche zu seinem endgültigen Verschwinden führen könnten. Durch seine Umstrukturierungsbemühungen bewies der Wirtschaftszweig der Union, dass er lebensfähig und immer noch in der Lage ist, einen bedeutenden Teil des EU-Marktes zu versorgen; er benötigt jedoch zu seiner Stabilisierung und Gesundung zusätzlichen und wirksamen Schutz gegen gedumpte Einfuhren.
(91)
Auf dieser Grundlage wird die Schlussfolgerung gezogen, dass es im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union läge, die Maßnahmen für einen weiteren Fünfjahreszeitraum zu verlängern.
3. Interesse der Einführer
(92)
Vier unabhängige Einführer arbeiteten an dieser Überprüfung mit, aber nur drei von ihnen beantworteten den Fragebogen. Allerdings führte nur einer von ihnen noch RBM aus der VR China ein, dabei handelte es sich um Mechaniken mit 17 oder 23 Ringen, für die ein Mindesteinfuhrpreis gilt. Während zwei von ihnen sich gegen die Überprüfung und die seit 10 Jahren geltenden Antidumpingmaßnahmen aussprachen, war der dritte eher neutral und gab an, dass er von den derzeit geltenden Maßnahmen nicht betroffen sei.
(93)
Die Einführer beklagten sich hauptsächlich über die begrenzte Zahl der Bezugsquellen auf dem EU-Markt infolge der Höhe der Antidumpingmaßnahmen gegen Einfuhren aus der VR China und des bedeutenden Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union sowie über die Tatsache, dass dieser auch Eigentümer eines großen RBM-Händlers auf dem EU-Markt ist, welcher angeblich Alleinvertreiber von RBM mit Ursprung in Indien ist.
(94)
Hierzu sei angemerkt, dass es zurzeit verschiedene Bezugsquellen auf dem EU-Markt gibt, nämlich den Wirtschaftszweig der Union, den anderen Unionshersteller und andere Quellen außer der VR China, z.B. Thailand.
(95)
Obwohl die derzeitigen Zölle in der Tat relativ hoch sind, sei außerdem daran erinnert, dass die Erhöhung im Anschluss an eine Untersuchung erfolgte, welche ergeben hatte, dass die Zölle von den chinesischen Ausführern übernommen wurden. Ihre aktuelle Höhe ist daher vollauf gerechtfertigt.
(96)
Seit der Einführung der Zölle und ihrer Erhöhung sanken die Einfuhren aus der VR China beträchtlich und hatten während des UZÜ nur noch einen geringen Anteil am EU-Markt. Die Einführer haben sich jedoch der Lage angepasst und die Bezugsquellen gewechselt. Obwohl anerkannt wird, dass die Einführer ohne Antidumpingmaßnahmen eine breitere Auswahl an Bezugsmöglichkeiten hätten, da sie zurzeit keine RBM aus der VR China importieren, hätte die Verlängerung der Maßnahmen keinerlei nachteilige Auswirkungen auf ihre wirtschaftliche Lage.
(97)
Es wird daher die Schlussfolgerung gezogen, dass die Verlängerung der geltenden Maßnahmen keine erheblichen Auswirkungen auf die Einführer hätte.
4. Interesse der Verwender
(98)
Der einzige Verwender, der den Fragebogen beantwortete, brachte Argumente zugunsten der Verlängerung der Maßnahmen vor, denn ihm zufolge sind die in der EU hergestellten RBM von weit besserer Qualität als die aus der VR China eingeführten.
(99)
Ein weiterer Verwender übermittelte einige Anmerkungen, die jedoch durch keine Beweise gestützt wurden. Dies deutet darauf hin, dass die geltenden Maßnahmen keine bedeutenden Auswirkungen auf die Verwender hatten. Eine Verschlechterung ihrer Lage infolge der Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen ist daher unwahrscheinlich.
5. Interessen der vorgelagerten Industrie
(100)
Die Anbieter von Stahldraht und Stahlband verkaufen nur einen geringfügigen Teil ihrer Produktion an den Wirtschaftszweig der Union und sind daher als solche vom Ausgang des Verfahrens nicht betroffen. Keiner von ihnen meldete sich als interessierte Partei.
6. Wettbewerb und handelsverzerrende Auswirkungen
(101)
Im Hinblick auf die Auswirkungen eines möglichen Auslaufens der Maßnahmen auf den Wettbewerb in der EU ist zu beachten, dass es weltweit nur wenige Hersteller von RBM gibt; diese sind hauptsächlich chinesische oder von chinesischen ausführenden Herstellern kontrollierte Unternehmen. Das Verschwinden der wenigen verbleibenden Hersteller, die nicht von chinesischen Unternehmen kontrolliert werden, würde sich somit negativ auf den Wettbewerb in der EU auswirken.
7. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(102)
Angesichts des oben Dargelegten wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. OFFENLEGUNG UND ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(103)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt war, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde allen Parteien eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Einschlägige Stellungnahmen wurden analysiert, führten jedoch nicht zu einer Änderung der wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen beschlossen wurde.
(104)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die mit der Verordnung (EG) Nr. 2074/2004 eingeführten Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken mit Ursprung in der VR China verlängert werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken, die derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Ringbuchmechaniken im Sinne dieses Artikels sind Mechaniken, die aus zwei Stahlschienen oder aus Stahldrähten mit mindestens vier darauf angebrachten Halbringen aus Stahldraht bestehen und mittels einer Abdeckung aus Stahl zusammengehalten werden. Sie können entweder durch Auseinanderziehen der Halbringe oder mit einem kleinen, an der Ringbuchmechanik angebrachten Druckmechanismus aus Stahl geöffnet werden.
(3) Es gelten folgende Zollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
a)
für Mechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen (TARIC-Codes 8305100021, 8305100023, 8305100029 und 8305100035) beträgt die Höhe des Zollsatzes die Differenz zwischen dem Mindesteinfuhrpreis von 325 EUR je 1 000 Stück und dem Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt;
b)
für andere Mechaniken als Mechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen (TARIC-Codes 8305100011, 8305100013, 8305100019 und 8305100034) in der in der nachfolgenden Tabelle angegebenen Höhe
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Volksrepublik China
51,2 %
8934
-
alle übrigen Unternehmen
78,8 %
8900
Artikel 2
(1) Auf die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken, die derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 eingereiht und aus Vietnam versandt werden, ob als Ursprungserzeugnisse Vietnams angemeldet oder nicht (TARIC-Codes 8305100011 und 8305100021), wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Auf die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken, die derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 eingereiht und aus der Demokratischen Volksrepublik Laos versandt werden, ob als Ursprungserzeugnisse der Demokratischen Volksrepublik Laos angemeldet oder nicht (TARIC-Codes 8305100013 und 8305100023), wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(3) Ringbuchmechaniken im Sinne dieses Artikels sind Mechaniken, die aus zwei rechteckigen Stahlschienen oder aus Stahldrähten mit mindestens vier darauf angebrachten Halbringen aus Stahldraht bestehen und mittels einer Abdeckung aus Stahl zusammengehalten werden. Sie können entweder durch Auseinanderziehen der Halbringe oder mit einem kleinen, an der Ringbuchmechanik angebrachten Druckmechanismus aus Stahl geöffnet werden.
(4) Es gelten folgende Zollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
a)
für Mechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen (TARIC-Codes 8305100021 und 8305100023) beträgt die Höhe des Zollsatzes die Differenz zwischen dem Mindesteinfuhrpreis von 325 EUR je 1 000 Stück und dem Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt;
b)
für andere Mechaniken als Mechaniken mit 17 bzw. 23 Ringen (TARIC-Codes 8305100011 und 8305100013) beträgt die Höhe des Zollsatzes 78,8 %.
Artikel 3
Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 5
Diese Verordnung wird im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel, den 22. Februar 2010.