PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/82,
21. jaanuar 2015,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohaseid osalisi vahepealseid läbivaatamisi lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 3 ja 5,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „algne uurimine”) lõppu oma määrusega (EÜ) nr 1193/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit, CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 alla kuuluva sidrunhappe impordi suhtes (edaspidi „algsed meetmed”). Need meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna määraga 6,6 %-42,7 %.
(2)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kiitis otsusega 2008/899/EÜ (3) heaks kuue Hiina eksportiva tootja (sealhulgas eksportivate tootjate rühm) ning Hiina metalli, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoja pakutud hinnakohustuse.
(3)
Otsusega 2012/501/EL (4) tühistas komisjon ühe eksportiva tootja - Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (edaspidi „Laiwu”) - pakutud hinnakohustuse.
1.2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(4)
Pärast teate avaldamist algsete dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon 2. augustil 2013 taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid äriühingud SA Citrique Belge ja Jungbunzlauer Austria AG (edaspidi „taotluse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % liidu sidrunhappe kogutoodangust.
(5)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja uue kahju liidu tootmisharule.
1.3. Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus
(6)
Taotluse esitajad esitasid ka taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise kohta seoses dumpinguga, mida rakendab Laiwu. Taotluse esitajad esitasid esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et eelmisest uurimisperioodist saadik on Laiwu tootmisvõimsus suurenenud ja tema tootevalik laienenud.
(7)
Kuna algses uurimises võimaldati Laiwule turumajanduslikku kohtlemist, esitasid taotlejad arvutuse dumpingumarginaali kohta. Arvutuse aluseks oli arvestuslik normaalväärtus (tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) Hiina RVs, kus väidetavalt puudub tüüpiline omamaine müük, ning liitu suunatud Laiwu ekspordi hind. Arvutuste kohaselt tundub dumpingumarginaal olevat kõrgem kui praegune meetmete tase. Sellele tuginedes väitsid taotlejad, et meetmete jätkamine nende praegusel tasemel ei võimaldaks kõrvaldada dumpingu kahjustavat mõju, kuna nende kehtestamisel on aluseks võetud varasem dumpingumäär. Lisaks osutasid taotluse esitajad sellele, et Laiwu ei tarvitse enam vastata turumajandusliku kohtlemise tingimustele.
1.4. Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(8)
30. novembril 2013 algatas komisjon dumpinguvastase uurimise seoses Hiina RVst (edaspidi „asjaomane riik”) pärit sidrunhappe impordiga liitu ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (6). Algatati järgmine:
-
aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2;
-
Laiwu dumpingu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3;
-
meetmete laadi osaline vahepealne läbivaatamine, mille komisjon algatas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, ning
-
kahju osaline vahepealne läbivaatamine, mille komisjon algatas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
1.5. Huvitatud isikud
(9)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult ka kaebuse esitajatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, kutsudes neid uurimises osalema. Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Kanadat (edaspidi „võrdlusriik”). Sellega seoses teavitas komisjon uurimise algatamisest ka Kanada tootjaid ja kutsus neid üles uurimises osalema.
(10)
Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.
1.6. Väljavõtteline uuring
(11)
Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha eksportivate tootjate ja importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas algmääruse artikliga 17.
1.6.1. Importijate väljavõtteline uuring
(12)
Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(13)
Nõutud teabe esitasid kuus sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm sõltumatut importijat liitu suunatud impordi mahu alusel. Komisjon konsulteeris valimi moodustamisel kõigi teadaolevate importijatega kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2. Ühtki arvamust ei avaldatud.
1.6.2. Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon kõikidel Hiina RVs asuvatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina RV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.
(15)
Nõutud teabe esitasid ning valimisse kaasamisega nõustusid üheksa asjaomase riigi eksportivat tootjat, kellest kaks on omavahel seotud. Kuna juhtum on keerukas ja tootmisharu struktuur keeruline, otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Ükski eksportiv tootja ei esitanud valimi kohta märkusi. Üheksast eksportivast tootjast esitas küsimustikule vastuse seitse, kaks loobusid koostöö tegemisest.
1.7. Turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm
(16)
Komisjon saatis Laiwule turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b tähenduses.
1.8. Küsimustiku vastused
(17)
Selleks et selgitada välja dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus, saatis komisjon küsimustiku seitsmele koostööd tegevale eksportivale tootjale, kes kõik ka küsimustikule vastasid. Selleks et selgitada välja, kas dumpinguga seotud asjaolude muutumine on püsiv, saatis komisjon Laiwule eraldi küsimustiku, millele Laiwu ka vastas.
1.9. Kontrollkäigud
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a) liidu tootjad:
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgia;
-
Jungbunzlauer Austria AG, Viin, Austria;
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Saksamaa;
b) importijad:
-
Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg;
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa;
c) kasutajad:
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Prantsusmaa;
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Šveits;
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Madalmaad;
d) Hiina RV eksportivad tootjad:
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu;
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu;
-
RZBC Group, Rizhao;
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) võrdlusriigi tootjad:
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(19)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(20)
Vaatlusalune toode on Hiina RVst pärit sidrunhape, sealhulgas trinaatriumtsitraatdihüdraat, mille CN-koodid on praegu 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(21)
Sidrunhape on hapendaja ja happesuse regulaator ning sellel on palju kasutusalasid, nt joogid, toit, pesuained, kosmeetika ja ravimid. Sidrunhappe põhitoorained on suhkur/melass, tapiokk, mais või glükoos (mida saadakse teraviljast) ning mitmesugused ained, mida kasutatakse süsivesikute mikroobsel sukelkääritamisel.
2.2. Samasugune toode
(22)
Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:
1)
vaatlusalune toode;
2)
toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul;
3)
toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Kanada siseturul, ning
4)
toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.
(23)
Komisjon otsustas neid tooteid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Tõenäosus, et dumping aegumise läbivaatamise raames jätkub
(24)
Komisjon uuris vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
3.1.1. Normaalväärtus
- Võrdlusriik
(25)
Kuna Hiina RVd peetakse mitteturumajanduslikuks riigiks, siis arvutati normaalväärtus välja kolmanda turumajandusliku riigi hinna põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Selleks tuli välja valida võrdlusriik (vt põhjendus 9).
(26)
Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb võrdlusriigiks valida Kanada, ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. Ühtki arvamust ei avaldatud.
(27)
Algses uurimises oli võrdlusriigiks Kanada. Kuna koostööd teha sooviv Kanada äriühing oli Kanada ainuke sidrunhappe tootja, kes lisaks on seotud ühe kaebuse esitanud tootjaga, uuris komisjon võimalusi leida koostööpartnereid teistest teadaolevatest tootvatest riikidest nagu Ameerika Ühendriigid, Brasiilia, Tai ja Ukraina. Üks Brasiilia ja üks Tai äriühing küll nõustusid koostööd tegema, kuid küsimustikule nad siiski ei vastanud. Nõutud teabe esitas ainult Kanada ainus sidrunhappe tootja.
(28)
Erinevalt USAst, Brasiiliast, Taist ja Ukrainast ei ole Kanada kehtestanud dumpinguvastast tollimaksu sidrunhappe impordi suhtes, ning tema tavapärane tollimaksu määr on 0 % (7).
(29)
Kuna Kanada turul valitseb vaba konkurents, järeldas komisjon, et Kanada on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Komisjon selgitas normaalväärtuse välja, võttes aluseks omamaise hinna, millega Kanada tootja müüb sidrunhapet sõltumatutele klientidele.
(30)
Võrdlusriigis ei toodetud ega müüdud ühte tooteliiki, mistõttu seal puudus vaste Hiina RVs toodetud ja liitu eksporditud tootele. Seetõttu tuli selle tooteliigi normaalväärtus tuletada algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt võrdlusriigi tootja samasuguse toote tootmiskuludest, liites sellele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.
3.1.2. Ekspordihind
(31)
Komisjon määras ekspordihinna kindlaks liidus sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel. Kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad (välja arvatud Laiwu) eksportisid vahetult liidu sõltumatutele klientidele vastavalt võetud hinnakohustusele.
3.1.3. Võrdlus
(32)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.
(33)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid ning komisjonitasusid.
3.1.4. Dumpingumarginaal
(34)
Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(35)
Selle põhjal leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli dumpingumarginaali suurus kuni 38 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
(36)
Koostöö määr oli suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas peaaegu kogu liitu suunatud ekspordi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(37)
Selle arvutuse kohaselt kasutasid dumpinguhindu ka need eksportivad äriühingud, kes olid võtnud hinnakohustusi. Siinkohal tuleb meenutada, et hinnakohustustega ettenähtud minimaalse impordihinna aluseks oli mittekahjustav hind vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Seega kohustused ei kõrvaldanud algse uurimise käigus väljaselgitatud dumpingut täielikult.
3.2. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.2.1. Dumpingu jätkumise tõenäosus
(38)
Käesoleva uurimisega püüti kindlaks teha, milline on dumpingu jätkumise tõenäosus kindlaksmääratud ekspordihindade puhul. Ekspordihindade kindlaksmääramisel ei saa piirduda eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid uurida tuleb ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Teiste sõnadega, tuleb kindlaks määrata, kas varasemad ekspordihinnad on tulevaste tõenäoliste ekspordihindade usaldusväärsed näitajad. Sellega seoses tuleb meenutada, et viis äriühingut ekspordivad liitu vastavalt hinnakohustuse tingimustele. Seetõttu uuris komisjon, kas hinnakohustuse olemasolu on mõjutanud ekspordihindu nii, et nende põhjal ei saa usaldusväärselt kindlaks teha tulevast ekspordikäitumist.
(39)
Selleks et välja selgitada, kas liitu suunatud ekspordi hinnad olid hinnakohustuste valguses usaldusväärsed, võrreldi neid kohustustes ettenähtud minimaalse impordihinnaga. Eesmärk oli välja selgitada, kas liitu suunatud ekspordi hind põhines eelkõige hinnakohustustega kindlaksmääratud minimaalsel impordihinnal ja kas see oli seetõttu jätkusuutlik. Sellega seoses uuris komisjon, kas iga äriühingu liitu suunatud ekspordi hind kaalutud keskmise hinnana oli oluliselt kõrgem kui minimaalne impordihind või mitte. Komisjon vaatles ka seda, milline on nende hindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna seos.
(40)
Kõigi hinnakohustusega seotud äriühingute puhul oli liitu suunatud ekspordi hind keskmiselt minimaalse impordihinna tasemel, kuid nende liitu suunatud ekspordi hind oli märkimisväärselt kõrgem kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind. Seega on väga tõenäoline, et hinnakohustuste kaotamisel hakkaks liitu suunatud ekspordi hind lähenema kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnale.
(41)
Sellest järeldati, et kohustused mõjutasid hinnakohustusega seotud äriühingute liitu suunatud ekspordi hinda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mistõttu nende hindade alusel ei saa aegumise läbivaatamise raames teha piisavalt usaldusväärseid järeldusi dumpingu jätkumise kohta.
(42)
Kuna hinnakohustuste tõttu puuduvad usaldusväärsed andmed Hiina eksportivate tootjate ekspordihinna kohta, uuris komisjon, kas leidub muid võimalusi määrata kindlaks ekspordihind ning hinnata, kas dumpingu jätkumine on tõenäoline. Kuna koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid sidrunhapet maailmaturul, uuris komisjon, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandate riikide poolt eksportimisel tegelikult makstud või makstavad ekspordihinnad olid dumpinghinnad.
(43)
Komisjon võrdles neid ekspordihindu võrdlusriigi normaalväärtusega (vt põhjendused 26 jj). Sel viisil tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli vahemikus 43 %-85 %, mis on kõrgem kui liitu suunduva ekspordi hinna põhjal leitud dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 36).
3.2.2. Tootmisvõimsus ja tarbimine asjaomases riigis
(44)
Taotluse esitajad esitasid läbivaatamistaotluses arvutused, millest selgub, et Hiina kasutamata tootmisvõimsus on suurem kui kogu ELi aastane sidrunhappenõudlus. Hiina sidrunhappe tootmisvõimsuseks hinnati 1 800 000 tonni. Kuigi komisjon leiab, et taotluse esitaja on kasutamata tootmisvõimsust üle hinnanud,
(45)
selgus uurimise käigus, et Hiina eksportivatel tootjatel on tõepoolest palju kasutamata tootmisvõimsust. Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kasutamata tootmisvõimsus on ligikaudu 192 000 tonni ehk umbes 41 % ELi tarbimisest.
(46)
Mitmed isikud viitasid uurimise käigus tootmisharu käsitlevale uuringule „IHS Chemical Economics Handbook”, (8) mille kohaselt ületas Hiina tootmisvõimsus 2012. aastal mitmekordselt tarbimist liidu turul. Uuringu kohaselt langes 2012. aastal Hiina RV arvele 59 % maailma kogutoodangust, 69 % tootmisvõimsusest, 74 % ekspordist ja 12 % tarbimisest (9). Need andmed kinnitavad, et Hiina RV tootmisvõimsus on väga suur.
(47)
Väljaandest nähtub, et kuigi Hiinas tarbimine kasvab, on Hiina aastane hinnanguline tarbimine palju väiksem kui liidu oma ning senise kasvu jätkudes ei ületa see praegust liidu tarbimist enne 2018. aastat.
(48)
Need andmed kinnitavad, et Hiina toodang ja tootmisvõimsus on peamiselt mõeldud ekspordiks.
3.2.3. Seosed liidu hindade ja asjaomase riigi hindade vahel
(49)
Uurimise käigus sidrunhappe hindade kohta saadud andmete kohaselt on Hiina omamaine hind ligikaudu 48 % madalam kui hind kogu liidu turul.
(50)
Seetõttu on liit Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne eksporditurg.
3.2.4. Seosed kolmandate riikide hinna ja liidu turu hinna vahel
(51)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli hind kolmandate riikide turgudel keskmiselt 40 % madalam kui ELi turul.
(52)
Kui meetmed lõpetataks, tekiks Hiina eksportijatel tugev stiimul suunata oma eksport liitu.
(53)
Sellist järeldust kinnitab ka Laiwu liitu suunatud ekspordi hinnatase ning Laiwu liitu suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahe.
(54)
Seda järeldust toetab ka asjaolu, et ekspordi hind oli madal ka nende eksportivate tootjate puhul, kes käesolevas uurimises ei osalenud ja kelle eksport liitu oli väike.
3.2.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(55)
Kui võrrelda Hiina RV kogutootmisvõimsust, sealhulgas vaba tootmisvõimsust, liidu turu suurusega, võib järeldada, et meetmete lõpetamisel eksport liitu tõenäoliselt suureneks ning toimuks tõenäoliselt selgelt dumpinguhinnaga.
(56)
Pärast avalikustamist seadsid huvitatud isikud kahtluse alla järeldused, mille kohaselt ei ole minimaalse impordihinna alusel ELi turule suunatud ekspordi hinnad olnud viimastel aastatel jätkusuutlikud ning langevad seega oluliselt, lähenedes isegi kolmandate riikide ekspordihindade tasemele. Samuti kahtlesid huvitatud isikud, et stabiilsel tasemel Hiina ekspordi maht hakkab tõenäoliselt kasvama ning seda pakutaks uuendatud meetmete puudumisel jätkuvalt dumpinguhinnaga. Uurimise käigus tuvastati siiski selgelt, et dumping jätkub isegi ekspordihindade alusel, mida peetakse ebausaldusväärseteks, kuna neid suurendab hinnakohustuste minimaalne impordihind. Tuvastati, et kõnealused hinnad on märkimisväärselt kõrgemad kui teiste turgude ekspordihinnad kõigi hinnakohustustega seotud eksportivate äriühingute jaoks. Sellised eksportivad äriühingud on harjunud eksportima ELi hindadest madalamate hindadega. Lisaks sellele tuletatakse meelde, et algse uurimise käigus tuvastati, et madala dumpinguhinnaga import Hiina RVst ELi suurenes 37 % ajavahemikus 2004. aastast kuni 2007. aasta juulis lõppenud kaheteistkümnekuulise perioodini (algne uurimisperiood) (10). Kõik nimetatud elemendid koos Hiina RV märkimisväärse vaba tootmisvõimsusega, mida ei ole kahtluse alla seatud, kinnitavad selgelt järeldusi, mille kohaselt jätkub meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksport liitu tõenäoliselt dumpinguhindadega ning üha kasvavas mahus.
3.3. Laiwu dumpingu osaline vahepealne läbivaatamine
3.3.1. Normaalväärtus
3.3.1.1. Turumajanduslik kohtlemine
(57)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b selgitas komisjon välja, kas juhul, kui Laiwu vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning talle saaks seetõttu võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, oleks võimalik leida normaalväärus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 1-6.
(58)
Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:
-
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
-
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; ning
-
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.
(59)
Selleks et teha kindlaks, kas Laiwu vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele, palus komisjon tal täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Laiwu vastas ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kontrollis esitatud teavet Laiwu valdustes.
(60)
Komisjon leidis, et Laiwu ei vasta turumajandusliku kohtlemise võimaldamise 2. ja 3. kriteeriumile vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c.
(61)
Äriühing ei suutnud tõendada, et ta vastab 2. kriteeriumile, st et tal on kogu rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ettenähtud raamatupidamisdokumentide kogum. Tal puuduvad ka tõendavad dokumendid, mis võimaldaksid kontrollida raamatupidamise täpsust ja täielikkust. Äriühingul ei olnud dokumente teatavate raamatupidamiskannete tõendamiseks. Lisaks ei olnud tal finantsaruandeid omakapitali muutuste kohta teatud perioodidel. Need puudused on vastuolus tõese raamatupidamisteabe esitamise põhimõttega, ja mis veelgi halvem, on jäänud audiitorile märkamata. Seega ei vastanud dokumendihaldus ega auditeerimine rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele.
(62)
Laiwu väitis, et tema raamatupidamisdokumendid on piisavalt selged, et olla kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, ning et turumajanduslikku kohtlemist käsitlevas dokumendis nimetatud ebajärjekindlused ei mõjuta tema raamatupidamise usaldusväärsust. Äriühing leidis, et raamatupidamisnõudeid tuleks vaadelda nende eesmärgi - näiteks investorite kaitsmise - valguses.
(63)
Komisjon osutab sellele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises taandes on sätestatud, et äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. See on ametlik nõudmine. Hoolimata äriühingu väidetest peab raamatupidamine olema kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega olenemata äriühingu staatusest siseriikliku raamatupidamisseaduse kohaselt.
(64)
Peale selle leiab komisjon, et Laiwu raamatupidamine ei olnud kooskõlas ka Hiina raamatupidamisseadusega, sest audiitor oli jätnud kommenteerimata Hiina raamatupidamisseaduse rikkumise, millele on osutatud põhjenduses 61.
(65)
Seda arvesse võttes tuli kõnealused väited tagasi lükata.
(66)
Äriühing ei suutnud tõendada, et vastab 3. kriteeriumile, st et tema puhul ei esine varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi. Nimelt kuna tegemist on kõrgtehnoloogilise või uut tehnoloogiat kasutava ettevõttega, kehtib tema suhtes ettevõtte tulumaksu soodustus, mis mõjutab oluliselt tema finantsolukorda.
(67)
Laiwu väitis, et maksusoodustus on subsiidium, mistõttu seda ei saa käsitada turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumi kohaselt.
(68)
Komisjon märgib, et turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumile vastavust hinnatakse selleks, et teha kindlaks, kas tootja puhul ei esine varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi.
(69)
Laiwu on saanud maksusoodustuse kujul riiklikku soodustust, mis vastavalt 2007. aastal vastuvõetud ettevõtte tulumaksu seaduse artiklile 28 on püsivat laadi soodustus. Soodustus on kehtestatud vastavalt Hiina RV põhiseaduse sissejuhatusele, mille kohaselt partei säilitab ja täiustab majandussüsteemi aluseid, milles suurimat rolli mängib üldrahvalik omand ja samaaegselt võivad areneda eri majandussektorid.
(70)
Üks soodustuse eesmärk on ligi meelitada madala intressimääraga kapitali. See põhjustab konkurentsimoonutusi kapitaliturgudel. See, et tulumaksusüsteem pakub soodustusi teatavatele äriühingutele, mida valitsus peab strateegiliselt oluliseks, näitab, et tegemist ei ole turumajandusliku maksusüsteemiga, vaid sellisega, mis on endiselt tugevalt mõjutatud mitteturumajanduslikele majandussüsteemidele omasest riiklikust plaanimisest. Komisjon osutab ka sellele, et maksusoodustuste põhjustatud moonutused on märkimisväärsed, sest need muudavad äriühingu maksueelse kasumi künnist, millest alates muutub äriühing investoritele huvipakkuvaks.
(71)
Seda arvesse võttes tuli kõnealused väited tagasi lükata.
(72)
Komisjon tegi turumajandusliku kohtlemise uurimise tulemused teatavaks Laiwule, Hiina RV ametiasutustele ja taotluse esitajatele. Komisjon palus neil esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Esitatud märkused ei muutnud komisjoni esialgseid järeldusi.
(73)
Laiwu väitis, et komisjoni kavatsus keelduda turumajanduslikust kohtlemisest lähtub muudest põhjustest kui need, mille alusel uurimine algatati. Äriühingu arvates oleks komisjon pidanud turumajandusliku kohtlemise analüüsimisel lähtuma ainult turumajandusliku kohtlemise 1. kriteeriumist.
(74)
Esiteks tuleb märkida, et artikli 2 lõike 7 punktis c on loetletud viis kumulatiivset kriteeriumi, mis kõik peavad olema täidetud, et turumajanduslikku kohtlemist saaks võimaldada, ning tõendid peab esitama turumajanduslikku kohtlemist taotlev äriühing.
(75)
Lisaks on algatamisteate (11) punktis 5.2 nimetatud algatamise põhjused - Laiwu tootmismahu kasv ja tema tootevaliku laienemine. Algatamisteatega ei piirata mingil moel turumajandusliku kohtlemise 1. kriteeriumi täitmise uurimist. Lisaks analüüsitakse esmapilgul usutavaid tõendeid eraldi, et selgitada välja, kas tuleks algatada uurimine. Algatamisteate punkti 6.1.1.2 kohaselt uuritakse algmääruse artikli 2 lõike 7 kohase turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks põhjalikult, kas konkreetne tootja tegutseb turumajanduse tingimustes.
(76)
Komisjon märgib, et Laiwu esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, väites, et ta vastab kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. Vastavalt algmäärusele tuleb turumajanduslikku kohtlemist taotleval äriühingul tõendada, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes, st turumajandusliku kohtlemise taotluse põhjendamine on äriühingu enese ülesanne. Seetõttu lükati Laiwu taotlus tagasi.
(77)
Komisjon teavitas liikmesriike vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c turumajandusliku kohtlemise analüüsi tulemustest ning huvitatud isikuid oma lõplikust otsusest turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta.
3.3.1.2. Võrdlusriik
(78)
Laiwu normaalväärtus määrati kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Sel eesmärgil valis komisjon kolmandaks turumajanduslikuks riigiks Kanada (vt põhjendused 26 jj).
(79)
Komisjon selgitas normaalväärtuse välja, võttes aluseks omamaise hinna, millega Kanada tootja müüb sidrunhapet sõltumatutele klientidele.
3.3.2. Ekspordihind
(80)
Komisjon määras ekspordihinna kindlaks liidus sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
3.3.3. Võrdlus
(81)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.
(82)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid ning komisjonitasusid.
3.3.4. Dumpingumarginaal
(83)
Komisjon võrdles võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(84)
Sellest lähtuvalt on Laiwu lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 37,8 %.
3.3.5. Muutunud asjaolude püsivus
(85)
Komisjon analüüsis vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.
(86)
Kuna Laiwu oli muutunud väikseimast ELi eksportivast tootjast suurimaks, tuleb seda muutust pidada püsivaks. Ka äriühing ise kinnitas oma vastustes küsimustikule, et ta kavatseb ekspordimahtu säilitada ning mitte teha muudatusi oma eksporditingimustesse.
4. KAHJU
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(87)
Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasugust toodet kaks tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(88)
Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.
4.2. Liidu tarbimine
(89)
Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades Hiina RVst ja teistest riikidest tulevale impordile liidu tootmisharu müügi liidu turul. Kasutati Eurostati ja küsimustikule antud vastuste andmeid.
(90)
Liidu tarbimine muutus järgmiselt.
Tabel 1
Liidu tarbimine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tarbimine tonnides (vahemik)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeks
100
95
105
101
Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat
(91)
Tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil +/- 5 % ulatuses. Vaatlusalusel perioodil ei ilmnenud siiski selget suundumust.
4.3. Asjaomasest riigist pärit import
4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
(92)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjendustes 88 jj.
(93)
Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi maht tonnides
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeks
100
87
102
90
Turuosa (vahemik)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Turuosa (indeks)
100
92
97
90
Allikas: Eurostat
(94)
Impordi maht vaatlusalusel perioodil kõikus. Kõikumisest paistab teataval määral ilmnevat liidu tarbimise suundumus. 2011. aastal, kui tarbimine oli madal, oli Hiina import madalaimal tasemel. 2012. aastal, kui tarbimine järsult kasvas, oli ka Hiinast pärit import suurim.
(95)
Hiina import ei järginud seda suundumust ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui see oli umbes 10 % väiksem kui 2010. aastal, kuigi liidu tarbimine oluliselt ei muutunud. Hoolimata impordi vähenemisest jäi selle turuosa küllalt suureks. Selle osatähtsus liidu turul moodustas kogu vaatlusalusel perioodil 35 %-45 %.
4.3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine
(96)
Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.
Tabel 3
Impordi hinnad
(eurodes tonni kohta)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina RV
806
938
1 000
933
Indeks
100
116
124
116
Allikas: Eurostat
(97)
Hiinast pärit sidrunhappe impordi hinnad suurenesid 2010. kuni 2012. aastani 24 %, kuid vähenesid 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 protsendipunkti. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul järgis sidrunhappe hind muu tooraine, näiteks maisi hinda.
(98)
Pärast avalikustamist seadis üks huvitatud isik kahtluse alla Eurostati andmete täpsuse, esitamata olulisi tõendeid, millega oma väiteid põhjendada. Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda.
(99)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrdles komisjon
1)
liidu tootjate kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele; ning
2)
vastavaid koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul tooteliikide kaupa, väljendatuna CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tavapäraste maksude ja impordikulude arvesse võtmiseks.
(100)
Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei ole seotud põhjenduses 2 nimetatud hinnakohustusega, kasutati võrdluseks hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks liidus. Hinnakohustuse pakkunud eksportivate tootjate puhul ei olnud võimalik kasutada hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks liidus, kuna neid tootjaid mõjutas nende hinnakohustus. Nende eksportijate puhul kasutati hinna allalöömise kindlaksmääramiseks hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks kolmandates riikides.
(101)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et hinnakohustustega mitte seotud huvitatud isikute puhul oleks pidanud hinna allalöömise kindlaksmääramiseks kasutama esimese sõltumatu kliendi hinda kolmandates riikides. Uurimine näitas siiski, et hinnakohustustega mitte seotud isikute küsitav hind oli märkimisväärselt madalam kui hinnakohustusi võtnud isikute küsitav hind. See näitab, et nende hindu ei mõjutanud hinnakohustus ning seetõttu saab neid kasutada hinna allalöömise kindlaksmääramiseks.
(102)
Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel komisjonitasude ja pulbristamisega seoses asjakohaseid kohandusi.
(103)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et pulbristamisega seotud kohandamine ei ole enam põhjendatud, kuna puudub vajadus Hiina sidrunhappe pulbristamiseks. Uurimisest selgus, et kuigi pulbristamine ei ole alati vajalik, esineb siiski olukordi, kus see on nõutav, õigustades seega kõnealust kohandamist.
(104)
Koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul ei saanud hindade allalöömise kindlaksmääramiseks kasutada tooteliikide hindu, kuna sellekohane teave puudus. Seetõttu kasutati hinna allalöömise kindlakstegemiseks liidu tootjate ja koostööst keeldunud Hiina eksportivate tootjate üldise kaalutud keskmise müügihinna võrdlust.
(105)
Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrdluse tulemusel selgus, et üldine kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 20 % ja 45 % vahel.
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(106)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
4.4.2. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(107)
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil alljärgnevad.
Tabel 4
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang tonnides (vahemik)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeks
100
106
108
107
Tootmisvõimsus tonnides (vahemik)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeks
100
101
101
101
Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks)
100
105
106
106
Allikas: vastused küsimustikule
(108)
Vaatlusalusel perioodil oli tootmismahu suundumus positiivne: aastail 2010-2011 suurenes tootmismaht 6 %, hiljem jäi muutus väiksemaks.
(109)
Kuna tootmisvõimsus oluliselt ei muutunud, järgis tootmisvõimsuse rakendusaste tootmismahu muutumist. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes aastail 2010-2011 märkimisväärsed 5 % ning seejärel stabiliseerus.
4.4.3. Müügimaht ja turuosa
(110)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kogumaht liidu turul (indeks)
100
108
108
108
Turuosa (indeks)
100
111
102
107
Allikas: vastused küsimustikule
(111)
Ajavahemikus 2010-2011 suurenes ka liidu tootmisharu müügimaht, suurenemine oli 8 %. Seejärel jäi müügimaht muutumatuks kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.
(112)
Samamoodi muutus ka liidu tootmisharu turuosa, mis suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %. 2011. ja 2012. aastal mõjutas turuosa ka liidu tarbimise kõikumine, mida on kirjeldatud põhjenduses 91.
4.4.4. Kasv
(113)
Liidul õnnestus suurendada nii tootmisharu müügimahtu (8 %) kui ka turuosa (7 %). Sarnaselt suurenes samal ajavahemikul ka tootmismaht. Järelikult suutis liidu tootmisharu kasvuvõimalused ära kasutada, suurendades oma turuosa üsna stabiilsel turul.
4.4.5. Tööhõive ja tootlikkus
(114)
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 6
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv (indeks)
100
101
105
106
Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja)
100
105
102
101
Allikas: vastused küsimustikule
(115)
Vaatlusalusel perioodil oli tööhõive suundumus positiivne ja see kasvas 6 %. Samal ajal püsis tootlikkus töötaja kohta vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena.
4.4.6. Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(116)
Kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest oluliselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule oli siiski väiksem, kuna paljude Hiina eksportivate tootjate hinnataset mõjutas hinnakohustus. Teiste eksportivate tootjate jaoks tasakaalustasid kahjustavat mõju tollimaksud. Seega võib järeldada, et liidu tootmisharu on taastunud Hiina eksportivate tootjate varasema dumpingu põhjustatud kahjust.
4.4.7. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(117)
Liidu tootjate kaalutud keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 7
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku müügihind ELis (eurodes tonni kohta, vahemik)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeks
100
103
113
115
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta, vahemik)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeks
100
113
111
115
Allikas: vastused küsimustikule
(118)
Kaalutud keskmine ühiku tootmiskulu suurenes 2010. kuni 2011. aastani 13 % ning seejärel kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veel 2 protsendipunkti.
(119)
Samalaadselt, kuid umbes aasase viivitusega, muutus müügihind. Liidu tootmisharu suutis 2011. aastal toimunud kulude kasvu klientidele üle kanda alles 2012. aastal. Nagu on näidatud põhjendustes 120 jj, oli selle tulemusel nende kasumlikkus 2011. aastal väiksem.
4.4.8. Tööjõukulud
(120)
Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 8
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine töötasu töötaja kohta (indeks)
100
103
114
118
Allikas: vastused küsimustikule
(121)
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes kokku 18 %, mis on peamiselt tingitud suurest, 11-protsendipunktisest tõusust aastail 2011-2012.
4.4.9. Vara
(122)
Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 9
Laovaru
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Laovarud perioodi lõpul (tonnides, vahemik)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeks
100
101
121
155
Allikas: vastused küsimustikule
(123)
Liidu tootmisharu laovarud perioodi lõpu seisuga kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Suured laovarud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus on tingitud hooajalistest teguritest. Muude perioodide puhul arvestatakse laovarude seisu detsembri lõpu seisuga, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oma arvestatakse juuni lõpu seisuga, s.o aeg, mil on algamas suur nõudlus karastusjookide järele, kuid suvepuhkuste alguse tõttu on tootmine on suhteliselt väike. Seepärast on loomulik, et sel aastaajal on varud mõnevõrra suuremad.
4.4.10. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(124)
Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (vahemik)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indeks
100
69
103
103
Rahavoog (indeks)
100
50
86
80
Investeeringud (indeks)
100
162
123
106
Investeeringutasuvus (vahemik)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indeks
100
59
93
90
Allikas: vastused küsimustikule
(125)
Komisjon määras liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. See oli stabiilne peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kogu vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus suurem kui algse uurimise käigus kindlaks määratud sihtkasum.
(126)
Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. See püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul rahuldaval tasemel.
(127)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle muutumine üldiselt vastas kasumlikkuse muutumisele ja see püsis peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul rahuldaval tasemel.
(128)
Ükski liidu tootja ei teatanud, et tal oleks vaatlusalusel perioodil olnud raskusi kapitali kaasamisega.
4.4.11. Järeldus kahju kohta
(129)
Enamik kahjunäitajaid, nagu toodang, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, tööhõive, tööjõukulud ja müügihinnad muutusid positiivses suunas. Kuigi finantsnäitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus muutusid eri suundades, oli nende absoluutne tase rahuldav ja kahjustumist ei ilmnenud.
(130)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu taastus varasema dumpingu põhjustatud kahjust ilma algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses olulist kahju kandmata.
4.5. Kahju kordumise tõenäosus
(131)
Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi hindade ja mahu suundumustest võib järeldada, et kuigi Hiina eksportijatele kuulub endiselt märkimisväärne osa liidu turust, on võetud meetmed (tollimaks ja hinnakohustused) põhjustanud mahtude vähenemist ja hinnatõusu. Kuna muude kolmandate riikide turuosa oli üsna väike, sai sellest kasu eelkõige liidu tootmisharu. Järelikult kõrvaldati kahju peamiselt võetud meetmete tõttu.
(132)
Nagu on märgitud põhjenduses 45, on Hiina eksportivatel tootjatel kasutamata tootmisvõimsusi, mistõttu neil on võimalik eksporti järsult suurendada. Võttes arvesse ka ELi turu tulusamaid hindu võrreldes enamiku kolmandate riikide turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunatakse praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber ELi turule.
(133)
Dumpinguvastased tollimaksud on Hiinast pärit sidrunhappe suhtes kehtestatud ka sellistel suurtel rahvusvahelistel turgudel nagu Ameerika Ühendriigid, Brasiilia, Tai ja Ukraina. Seetõttu kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda, oleks Hiina eksportivatel tootjatel nendel turgudel raskem müüa kui liidu kaitsmata turul.
(134)
Sellele lisaks löövad nende Hiina eksportivate tootjate hinnad, kes hinnakohustust ei ole võtnud, oluliselt (20 %-45 %) alla liidu tootmisharu hindu. Nende eksportivate tootjate hinnad, kelle suhtes hinnakohustus kehtib, löövad ELi tootmisharu hindu alla 20 %-39 %. See ongi tõenäoliselt see hinnatase, millega Hiina eksportivad tootjad tulevad liidu turule, kui meetmeid ei võeta.
(135)
Seda, et meetmete puudumisel oleks Hiina ekspordi hinnatase tõenäoliselt madal, kinnitavad ka põhjenduses 133 osutatud riikides teostatud arvukad Hiina sidrunhappe dumpingu uurimised.
(136)
Hindadega, mis löövad oluliselt alla liidu tootmisharu hindu, suudavad Hiina eksportivad tootjad märkimisväärselt suurendada oma niigi suurt turuosa liidu tootmisharu turuosa arvel.
(137)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et Hiina eksportivad tootjad ei alanda tõenäoliselt oma hindu kolmandate riikide turgudel valitseva hinnatasemeni. Kõnealust väidet ei toeta aga uurimise käigus kindlaks tehtud asjaolud. Vastavalt eespool põhjenduses 134 esitatule on ELi turul hinnakohustusi mitte võtnud Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud hindade allalöömise marginaalid (20 %-45 %) väga sarnased kolmandate riikide turgudel hinnakohustusi võtnud Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud hindade allalöömise marginaalidega (20 %-39 %). Seetõttu on tõenäoline, et meetmete puudumisel läheneksid Hiina toodete hinnad ELi turul Hiina eksportivate tootjate poolt muudel turgudel küsitavatele hindadele.
(138)
Sellest võib järeldada, et kahju tõenäoliselt kordub, kui meetmetel lubatakse aeguda.
5. LIIDU HUVID
(139)
Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõiki, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
5.1. Liidu tootmisharu huvid
(140)
Mõlemad liidu tootjad, kelle toodang moodustab kokku 100 % liidu toodangust, tegid käesoleva uurimisega koostööd. Nagu on märgitud põhjenduses 130, on liidu tootmisharu taastunud varasema dumpingu põhjustatud kahjust.
(141)
Liidu tootmisharul on varasemast kahjust võimaldanud taastuda võetud meetmed. Liidu tootmisharu on tõestanud oma elujõulisust, kui vaid dumpinguhinnaga import ei tekita ebaausat konkurentsi.
(142)
Meetmete kaotamine aga tõenäoliselt tekitaks dumpinguhinnaga Hiina impordi poolse ebaausa konkurentsi ning seaks ohtu selle muidu elujõulise tootmisharu allesjäänud tootjate tegevuse jätkumise. Tuleb meenutada, et enne Hiinast pärit impordi suhtes meetmete kehtestamist lõpetas kolm liidu tootjat oma tegevuse.
(143)
Komisjon järeldab, et liidu tootmisharu huvides on meetmete jätkamine.
5.2. Sõltumatute importijate huvid
(144)
Nagu on märgitud põhjenduses 13, esitas väljavõttelisele uuringule vastuse kuus sõltumatut importijat. Valimisse võeti kolm suurimat importijat, kuid üks neist ei esitanud küsimustikule sisulist vastust. Lõplik valim koosnes ülejäänud kahest importijast.
(145)
Mõlemad importijad kauplevad laia tootevalikuga ning sidrunhappe osatähtsus nende kogukäibes on üsna erinev. Ühe importija puhul moodustab sidrunhape kogukäibest tühise osa, kuid teise importija jaoks on see üks olulisemaid tooteid.
(146)
Kumbki valimisse kaasatud importija ei ole täielikult meetmete vastu, kuid mõlemad juhtisid tähelepanu asjaolule, et minimaalne impordihind on liiga kõrge ja liidu tootmisharu saab suurt kasumit. Need importijad palusid minimaalse impordihinna taset langetada.
5.3. Kasutajate huvid
(147)
Komisjon sai täieliku vastuse peamiselt keemia- ja ravimitööstuse ettevõtetelt, kokku kuuelt kasutajalt. Kuigi toidu- ja joogitööstus on selgelt suurim sidrunhappe kasutaja ja tema arvele langeb üle 50 % kogutarbimisest, ei teinud täielikult koostööd ükski kasutaja sellest tootmisharust.
(148)
Kasutajaid pani muretsema varustuskindlus. Probleemide seas toodi välja liidu tootmisharu suutmatus varustada liidu turgu. Tuleb aga märkida, et meetmete võtmine ei ole takistanud suurtes kogustes Hiina impordi jõudmist liidu turule ning tarnimast seda, mida liidu tootmisharu tarnida ei suuda.
(149)
Suure rühma kasutajate (näiteks toidu- ja joogitööstus ning ravimitööstus) toodetes on vajaliku sidrunhappe kogus väga väike. Nende arvates on sidrunhapet keeruline asendada, mistõttu varustuskindlus on nende jaoks sageli olulisem kui hind. Kõnealused meetmed neid kasutajaid rahaliselt eriti ei mõjuta, kuna sidrunhappe osatähtsus nende kulude struktuuris on väga väike.
(150)
Keemiatooteid tootvate kasutajate arvele langeb ligikaudu 25 % ELi sidrunhappe kogutarbimisest ja nende toorainekuludes on sidrunhappe osatähtsus väikesepoolne, ligikaudu 5 %. Nende arvates pole vaja dumpinguvastaseid meetmeid säilitada. Mõned kasutajad juhtisid tähelepanu sellele, et ELi tootjate finantsolukord on hea. Meetmed mõjutavad kõnealuseid kasutajaid rohkem kui toidu- ja joogitööstust ning ravimitööstust. Sellest hoolimata ilmneb teabest, mille esitasid koostööd teinud keemiatooteid tootvad kasutajad, et nad said korralikku kasumit hoolimata võetud meetmetest. Seega avaldavad meetmed neile vaid vähest mõju.
(151)
Pärast avalikustamist väitsid pesuainetööstuses tegutsevad huvitatud isikud, et teatavate toodete puhul on sidrunhappe osakaal kuludes suurem kui eespool nimetatud keskmine näitaja 5 %. Samal ajal ei esitanud kõnealused isikud tõendeid, et just eelkõige pesuainetööstuse keskmine näitaja erineb üldiselt keemiatööstuses arvestatavast 5 %. Seetõttu ollakse seisukohal, et keemiatööstust käsitlevad järeldused on üldiselt kohaldatavad ka pesuainetööstuse suhtes.
(152)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et tulevane nõudepesumasinate pesuvahendites fosfaadi kasutamise keeld toob alates 2017. aastast ELis kaasa sidrunhappe tarbimise suurenemise. Kuigi on selge, et fosfaat tuleb selleks ajaks asendada muude ainetega, ei ole veel kindel, kas fosfaadid asendatakse sidrunhappe või muude ainetega. Samuti ei esitanud huvitatud isikud kõnealuse muudatuse üldise mõju kohta faktilisi tõendeid.
(153)
Kokkuvõttes võib öelda, et meetmete positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub selgelt üles selle vähese või lausa tühise negatiivse mõju, mida meetmed avaldavad kasutajatele.
5.4. Liidu turu tarneallikad
(154)
Huvitatud isikud kaebasid, et liidu turul puudub konkurents. Tõepoolest, ELis on ainult kaks liidu tootjat. ELi kasutajate nõudmiste rahuldamiseks on vaja importi, ja see tuleb peamiselt Hiina RVst.
(155)
Asjaolu, et liidus on järgi jäänud ainult kaks tootjat, tuleneb Hiina eksportivate tootjate dumpingust, millele vastuseks kehtestatigi praegu läbivaadatavad meetmed. 2004. aastal, algses uurimises vaadeldud perioodi alguses, oli liidus veel viis tootjat, kes konkureerisid suuremahulise ja dumpinguhinnaga Hiina impordiga. Järgnevatel aastatel (2004-2007), kui märkimisväärselt madala dumpinguhinnaga Hiina eksport liitu oli väga suur, oli kolm liidu tootjat sunnitud turult lahkuma, mistõttu tekkis praegune duopoolne olukord.
(156)
Liidu tootjate arvu vähenemine peatus pärast meetmete kehtestamist. Kui võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel taas piiramatult dumpingut kasutada, kannaks liidu tootmisharu uuesti kahju ning hakkaks kaotama turuosa Hiinast pärit impordile.
(157)
Liidu tootjad ei suuda täielikult rahuldada liidu turu nõudlust (vt põhjendus 107). Meetmetest hoolimata tuli liidu turule endiselt suurtes kogustes Hiinast pärit importi, mille turuosa oli vaatlusaluse perioodi jooksul 35 %-45 % (vt põhjendus 93).
(158)
Ei ole võimatu, et kui meetmeid ei võeta, tuleb ELi turult lahkuda ka ülejäänud kahel ELi tootjal. Sellisel juhul satuksid ELi kasutajad veelgi suuremasse sõltuvusse ühest impordiallikast - Hiina RVst. Eespool mainitud tarnekindlust silmas pidades oleks see vastuolus liidu huvidega.
5.5. Järeldus liidu huvide kohta
(159)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et meetmete säilitamine Hiina RVst pärit sidrunhape impordi suhtes ei ole liidu huvides.
6. DUMPINGUVASTASED MEETMED
6.1. Kahju vahepealne läbivaatamine
(160)
Enamiku koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate suhtes kehtib põhjenduses 2 osutatud hinnakohustus. Põhjenduse 41 kohaselt selgus aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, et nende ELi suunatud ekspordi hinna tingis nende hinnakohustus, millega on kindlaks määratud minimaalne impordihind. Seetõttu ei peetud nende ekspordihinda piisavalt usaldusväärseks, et selle alusel analüüsida dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust vastavalt käesoleva uurimise asjaoludele. Samuti, nagu selgitatud põhjenduses 100, ei saa neid ekspordihindu käsitada usaldusväärse näitajana korrektse ja tegelikkusele vastava hindade allalöömise arvutuse tegemiseks. Samal põhjusel ei ole need hinnad piisavalt usaldusväärsed kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks.
(161)
Koostööd tegeva hinnakohustusega mitteseotud Hiina eksportiva tootja (Laiwu) ekspordihindu hinnakohustused ei mõjutanud, mistõttu nende hindade alusel on võimalik kindlaks määrata uus kahju kõrvaldamist võimaldav tase.
6.2. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(162)
Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suur peaks olema tollimaks, et ei korduks kahju liidu tootmisharule.
(163)
Kahju ei korduks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Algse uurimise raames kindlaksmääratud kasumimarginaali suurus oli 6 %.
(164)
Selle põhjal arvutas komisjon välja samasuguse toote mittekahjustava hinna liidu tootmisharu jaoks. Selleks lahutati liidu müügihinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud tegelik kasumimarginaal, ning asendati see eespool nimetatud 6 % kasumimarginaaliga.
(165)
Üks huvitatud isik väitis, et 6 %-line kasumieelne maksumarginaal on liiga madal, kuna kõrge maksumäära tõttu ei jää maksujärgsest kasumist üle vajalikke vahendeid.
(166)
Sellega seoses tuleb märkida, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks kasutatud kasumimarginaal peegeldab dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saadavat kasumimarginaali. Huvitatud isik ei esitanud ühtegi tõendit, mille kohaselt ei ole 6 %-line kasumimarginaal, mis on algse uurimise käigus kindlaks tehtud liidu tootmisharu tegelik kasumimarginaal dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, selleks otstarbeks sobilik.
(167)
Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes Laiwu kaalutud keskmise impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel, ning liidu tootjate poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna võrdlusest. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
6.3. Lõplikud dumpinguvastased meetmed
(168)
Äriühingu Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaali ja dumpingumarginaali. Tollimaksu summa peaks vastama dumpingutasemele või kahjumarginaali kõrvaldamise tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(169)
Eelneva põhjal peaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnev.
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
Lõplik dumpinguvastane tollimaks
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Aegumise läbivaatamisest tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletagem meelde, et need meetmed seisnevad erineva määraga väärtuselistes tollimaksudes ja teatavate äriühingute puhul ka hinnakohustustes.
(171)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need äriühingute uurimise käigus väljaselgitatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.
(172)
Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime või aadressi, võib taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (12). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus või aadressi muutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(173)
Kaks eksportivat tootjat teatas komisjonile aadressi muutusest. Üks neist teatas komisjonile ka nimevahetusest. Kõnealused muudatused ei mõjuta asjaomase toote osas nende tegevust.
(174)
Teise eksportiva tootja suhtes ei tuleks enam kohaldada individuaalset tollimaksumäära, kuna ta on tegevuse lõpetanud.
(175)
Eespool põhjendustes 173 ja 174 esitatud järeldused avalikustati ning märkusi ei esitatud.
7. MEETMETE VORM
(176)
Meetmete aegumise läbivaatamise käigus uuris komisjon hinnakohustuste kohase minimaalse impordihinna struktuuri. Eelkõige uuris komisjon indekseerimismehhanismi.
(177)
Algselt indekseeriti minimaalset impordihinda vastavalt Ameerika Ühendriikide maisi hinna kõikumisele. Algsete meetmete kehtestamise ajal ei olnud avalikult kättesaadav allikas, mida eksportivad tootjad oleksid saanud kasutada ELi maisi hinna kindlakstegemiseks. Nüüd on see allikas olemas ja seda peetakse sobivamaks, kuna minimaalne impordihind põhineb liidu tootmisharu mittekahjustaval hinnal.
(178)
Komisjon analüüsis ka muutujat, millega indekseeritakse toorainekulu sidrunhappe tonni kohta, ja leidis, et see on õige.
(179)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et eespool kirjeldatud minimaalse impordihinna indekseerimise asemel tuleks lisaks maisile kasutada ka teiste toorainete hindadel baseeruvat kindlaks määratud miinimumhinda või indekseerimist, kuna mitte kõik ELi tootjad ei kasuta sidrunhappe tootmisel toorainena maisi. Arvestades siiski nii tootmiskulude kui ka sidrunhappe hinna suurt kõikumist, võib kindlaks määratud miinimumhind kiiresti aeguda ning jääda põhjendamatult kõrgeks või madalaks. Samuti ei peeta sobivaks suhteliselt stabiilse hinnaga tooraine indekseerimist, kui sidrunhappe hind kõigub märkimisväärselt ning usaldusväärne avalik allikas puudub.
(180)
Seetõttu ollakse seisukohal, et teisel toorainel baseeruv kindlaks määratud miinimumhind või indekseerimine ei ole mõistlikum kui maisihinnal baseeruv indekseerimine. Kuna mais ei ole kõigi ELi tootjate jaoks põhitooraine, peeti siiski sobilikuks läbi vaadata tooraine tarbimise indekseerimise muutuja, et paremini arvesse võtta liidu tootmisharu kaalutud keskmist maisitarbimist ning liidu tootmisharu mittekahjustava hinna arengut tervikuna.
(181)
Kahju vahepealse osalise läbivaatamise raames määras komisjon kindlaks liidu tootmisharu uue mittekahjustava hinna. Selleks et hinnakohustused jääksid jõusse, tuleks minimaalne impordihind seega läbi vaadata ja seda ajakohastada.
(182)
Pärast lõplikku avalikustamist pakkusid viis koostööd tegevat eksportivat tootjat, sealhulgas eksportivate tootjate rühm, kes on seotud kehtivate hinnakohustustega, ning Hiina metalli, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoda (vt põhjendused 2 ja 3 eespool) välja uue vastuvõetava hinnakohustuse.
(183)
Komisjon kiitis rakendusotsusega (EL) 2015/87 (13) kõnealuse uue, kehtivaid hinnakohustusi asendava hinnakohustuse heaks. Uus hinnakohustus võimaldab kõrvaldada dumpingu kahjustava mõju ja piirata kõrvalehoidmise ohtu piisaval tasemel.
(184)
Selleks et võimaldada komisjonil ja tollil ka edaspidi tulemuslikult jälgida äriühingute võetud hinnakohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni asjaomasele tolliasutusele esitamisel sellest:
i)
kas esitatakse kinnitusarve, mis on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisa kohaseid andmeid ja deklaratsiooni;
ii)
kas asjaomased äriühingud on importtooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning
iii)
kas tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule.
Kui eespool loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.
(185)
Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.
(186)
Importijad peavad arvestama tollivõlaga kui tavalise äririskiga, mis võib tekkida kauba vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel vastavalt põhjendustes 184 ja 185 kirjeldatule, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.
(187)
Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe ja trinaatriumtsitraatdihüdraadi impordi suhtes, mis praegu kuulub CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918150010) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:
Äriühing
Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Hiina RV
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Hiina RV
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Hiina RV
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Hiina RV
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Hiina RV
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Hiina RV
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Hiina RV
32,6
A879
Kõik teised äriühingud
42,7
A999
3. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud rakendusotsuses (EL) 2015/87, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui:
a)
asjaomased äriühingud on importtooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning
b)
nendele importtoodetele on lisatud kinnitusarve, mis on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisa kohaseid andmeid ja deklaratsiooni; ning
c)
tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavalt täpselt kinnitusarves kirjeldatule.
2. Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:
a)
kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või
b)
kui komisjon tühistab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. jaanuar 2015