NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1083/2013
ze dne 28. srpna 2013
o stanovení pravidel týkajících se postupu pro dočasné odnětí celních preferencí a přijetí obecných ochranných opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1), a zejména na čl. 15 odst. 12, čl. 19 odst. 14 a čl. 22 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k tomu, že:
v zájmu zajištění transparentnosti a předvídatelnosti dočasného odnětí preferencí a přijetí obecných ochranných opatření byla Komise zmocněna Evropským parlamentem a Radou k přijetí aktu v přenesené pravomoci, kterým se stanoví pravidla týkající se zejména lhůt, práv zúčastněných stran, důvěrné povahy informací a přezkumu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PRAVIDLA PRO DOČASNÉ ODNĚTÍ CELNÍCH PREFERENCÍ
Článek 1
Přezkum informací
1. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
2. Komise poskytne přiměřenou lhůtu, během níž mohou třetí strany písemně vyjádřit své stanovisko tím, že příslušné informace zašlou Komisi. Tato lhůta bude upřesněna v oznámení o zahájení postupu pro dočasné odnětí. Komise vezme v úvahu názory předložené uvedenými třetími stranami, pokud se opírají o dostatečné důkazy.
3. Jestliže Komise zjistí, že jí dotčená zvýhodněná země nebo jakákoli třetí strana, která se přihlásila v souladu s odstavcem 2, sdělila nesprávné nebo zavádějící informace, nebere tyto informace v úvahu.
Článek 2
Podkladový spis
1. Jestliže Komise zahájila postup pro dočasné odnětí celních preferencí, zřídí podkladový spis. Podkladový spis obsahuje dokumenty, které jsou důležité pro vyvození závěrů, včetně informací poskytnutých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP, zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ nebo zemí zvýhodněnou v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ (dále jen „zvýhodněná země“), informací poskytnutých třetími stranami, které se přihlásily v souladu s čl. 1 odst. 2, a všech příslušných informací, které Komise obdržela.
2. Zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mají právo na přístup k podkladovému spisu na základě písemné žádosti. Mohou kontrolovat všechny informace obsažené v podkladovém spisu s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány Unie nebo členských států a s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení (EU) č. 978/2012 (nařízení o GSP).
3. Obsah podkladového spisu podléhá ustanovením o důvěrném zacházení podle článku 38 nařízení o GSP.
Článek 3
Povinnost zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ spolupracovat
1. Jestliže Komise zahájila postup pro dočasné odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+), předloží dotčená země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ ve lhůtě stanovené v oznámení Komise veškeré nezbytné informace poskytující důkaz o splnění povinností vyplývajících z jejích závazků.
2. Nedostatečná spolupráce dotčené země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ nenarušuje její právo na přístup k podkladovému spisu.
3. Pokud dotčená země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ odmítá spolupracovat nebo v příslušné lhůtě neposkytne nezbytné informace nebo závažným způsobem brání postupu, mohou pozitivní či negativní zjištění Komise vycházet z dostupných údajů.
Článek 4
Slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mají právo na slyšení před Komisí.
2. Předloží písemnou žádost, v níž uvedou důvody pro slyšení. Tato žádost musí být doručena Komisi nejpozději jeden měsíc po datu zahájení postupu pro dočasné odnětí preferencí.
Článek 5
Činnost úředníka pro slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mohou rovněž požádat o intervenci úředníka pro slyšení. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup k podkladovému spisu, spory ohledně důvěrného zacházení s dokumenty, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti o slyšení.
2. Třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení k ověření, zda jejich připomínky byly posouzeny Komisí. Písemná žádost musí být podána nejpozději 10 dnů po uplynutí lhůty pro vyjádření jejich stanoviska.
3. Pokud má dotčená zvýhodněná země nebo třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, jednání s úředníkem pro slyšení, účastní se ho příslušný útvar Komise.
Článek 6
Poskytnutí informací týkajících se šetření podle článku 15 nařízení o GSP
1. Komise sdělí dotčené zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+ informace o podstatných skutečnostech a závěrech, na základě kterých má Komise v úmyslu přijmout rozhodnutí podle čl. 15 odst. 8 a čl. 15 odst. 9 nařízení o GSP.
2. Informace se poskytují v písemné podobě, obsahují zjištění Komise a odrážejí její prozatímní záměr, zda postup dočasného odnětí ukončit nebo dočasně odejmout celní preference
3. Poskytnutí informací se provádí s patřičným ohledem na ochranu důvěrných informací podle článku 38 nařízení o GSP co nejdříve, obvykle nejpozději 45 dnů před vydáním konečného rozhodnutí Komise o návrhu konečného postupu. Pokud Komise nemůže sdělit některé skutečnosti nebo úvahy ve stanovené době, sdělí je co nejdříve.
4. Poskytnutím informací není dotčeno žádné další rozhodnutí, které může být přijato, ale pokud toto rozhodnutí vychází z jiných skutečností a úvah, musí být tyto sděleny co nejdříve.
5. Podání učiněná poté, co byly informace poskytnuty, se zohlední pouze tehdy, budou-li doručena během lhůty stanovené Komisí v každém jednotlivém případě, která činí alespoň 14 dnů po poskytnutí informací, přičemž je nutno brát náležitý ohled na naléhavost dané záležitosti.
Článek 7
Přezkum
1. Jestliže byly celní preference zvýhodněné zemi dočasně odňaty, může dotčená zvýhodněná země předložit písemnou žádost o obnovení celních preferencí, pokud se domnívá, že důvody pro dočasné odnětí již nejsou aktuální.
2. Komise může přezkoumat potřebu dočasného odnětí preferencí, pokud se domnívá, že již nejsou splněny podmínky pro toto odnětí.
3. Ustanovení této kapitoly se použijí obdobně na přezkum dočasného odnětí celních preferencí.
KAPITOLA II
PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE POSTUPU PRO PŘIJETÍ OBECNÝCH OCHRANNÝCH OPATŘENÍ
Článek 8
Zahájení šetření na žádost
1. Žádost o zahájení ochranného šetření se podává písemně, v důvěrném znění i ve znění bez důvěrných údajů. Musí obsahovat tyto informace, nakolik jsou žadateli obvykle dostupné:
a)
totožnost stěžujících si výrobců v Unii a uvedení objemu a hodnoty jejich výroby obdobného výrobku nebo přímo konkurujícího výrobku v Unii. Je-li písemná žádost podána jejich jménem, musí v ní být uvedeni výrobci v Unii, jejichž jménem se žádost podává. Žádost musí rovněž obsahovat seznam dalších známých výrobců v Unii (nebo sdružení výrobců obdobného výrobku v Unii), kteří žádost nepodávají, a uvedení objemu a hodnoty jejich výroby v Unii;
b)
úplný popis obdobného výrobku, název dotčené zvýhodněné země, totožnost všech známých vývozců nebo zahraničních výrobců a seznam známých osob dovážejících dotčený výrobek;
c)
informace o úrovních a tendencích vývoje objemu a cen dovozu obdobného výrobku pocházejícího z dotčené zvýhodněné země. Tato informace musí rozlišovat mezi preferenčním dovozem podle nařízení o GSP, jiným preferenčním dovozem a dovozem, který preferencí nevyužívá;
d)
informace o situaci stěžujících si výrobců v Unii na základě faktorů uvedených v článku 23 nařízení o GSP;
e)
informace o účinku dovozu podle písmene c) na výrobce v Unii, kteří podali podnět, přičemž je nutné zohlednit další faktory, které mají vliv na situaci výrobců v Unii.
2. Žádost se předkládá s připojenými dokumenty na podatelnu Komise na adresu:
Central mail service (Courrier central)
Bâtiment DAV1
Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1
1140 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Žádost se považuje za podanou v první pracovní den následující po doporučeném doručení Komisi nebo po vystavení potvrzení o jejím přijetí Komisí.
Poté, co Komise žádost obdrží, zašle její kopii členským státům.
3. Kromě vlastního podání žádosti v listinné podobě se žádost a přiložené dokumenty podávají rovněž v elektronické podobě. Pro účely tohoto nařízení však nebudou považovány za platné žádosti, jež byly učiněny výlučně v elektronické podobě.
4. Orgány nezveřejňují informace o žádosti o zahájení šetření, pokud nebylo učiněno rozhodnutí je zahájit. Co nejdříve po obdržení žádosti s náležitými podklady a před zahájením šetření však bude informována vláda příslušné země vývozu.
5. Žádost může být před zahájením šetření stažena; v tom případě se na ni hledí, jako by nebyla podána.
Článek 9
Zahájení šetření z moci úřední
Komise může zahájit šetření bez žádosti na základě dostatečných důkazů prima facie o splnění podmínek pro uložení ochranného opatření stanoveného v čl. 22 odst. 1 nařízení o GSP.
Článek 10
Informace o zahájení šetření
1. Oznámení o zahájení šetření zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie:
a)
obsahuje souhrn získaných informací a pokyn, že je nutno sdělit Komisi všechny užitečné informace;
b)
stanoví lhůtu, v níž mohou zúčastněné strany písemně vyjádřit své stanovisko a předat informace, aby toto stanovisko a informace mohly být při šetření vzaty v úvahu;
c)
stanoví období šetření, které obvykle zahrnuje dobu alespoň 3 let bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží;
d)
stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany požádat o slyšení před Komisí;
e)
stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany požádat o intervenci úředníka pro slyšení.
2. Komise o zahájení šetření uvědomí známé dotčené vývozce, dovozce a reprezentativní sdružení dovozců nebo vývozců, zástupce příslušné zvýhodněné země a žádající výrobce v Unii a sdělí s náležitým ohledem na ochranu důvěrných informací známým vývozcům, orgánům země vývozu a na požádání i jiným účastníkům řízení plné znění písemného podnětu. Pokud se šetření týká zvláště vysokého počtu vývozců, může být plné znění písemného podnětu předáno pouze orgánům země vývozu nebo příslušnému obchodnímu sdružení.
Článek 11
Šetření
1. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné k provedení šetření.
2. Zúčastněné strany mohou písemně vyjádřit své stanovisko tím, že příslušné informace zašlou Komisi. Jejich stanoviska budou zohledněna, pokud se opírají o dostatečné důkazy. Komise může obdržené informace ověřit u dotčené zvýhodněné země a u jakékoli zúčastněné strany.
3. Stranám, které v rámci šetření obdrží dotazníky, se k jejich zodpovězení poskytne lhůta nejméně 30 dnů. Tato třicetidenní lhůta může být prodloužena s náležitým ohledem na lhůty pro provedení šetření, pokud příslušná strana může toto prodloužení náležitě odůvodnit zvláštními okolnostmi.
4. Komise může požádat členské státy, aby jí poskytly informace, a členské státy učiní veškerá nezbytná opatření, aby její žádosti vyhověly.
5. Komise může požádat členské státy, aby uskutečnily veškeré nezbytné kontroly a inspekce, zejména u dovozců, obchodníků a výrobců v Unii, a aby provedly šetření ve třetích zemích, pokud s tím dotčené hospodářské subjekty souhlasí a pokud o tom byla oficiálně informována vláda dané země a nevznesla námitky. Členské státy učiní veškerá nezbytná opatření, aby žádosti Komise vyhověly. Úředníci Komise jsou na žádost Komise nebo některého členského státu nápomocni úředníkům členských států při plnění jejich úkolů.
6. V případech, kdy je počet zúčastněných stran, vývozců nebo dovozců, typů výrobků nebo obchodů příliš velký, může být šetření omezeno na přiměřený počet stran, výrobků nebo obchodů, který se vybere jako statisticky reprezentativní vzorek na základě informací dostupných v době výběru nebo jako největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Konečný výběr stran, typů výrobků nebo obchodů podle tohoto článku provádí Komise, avšak nejvhodnější je výběr vzorku po projednání s dotčenými stranami a s jejich souhlasem, pokud se tyto strany přihlásí a poskytnou dostatek informací, aby mohl být proveden výběr reprezentativního vzorku. Pokud se provádí výběr reprezentativního vzorku a některé nebo všechny vybrané strany nejsou ochotny spolupracovat do té míry, že může být podstatně ovlivněn výsledek šetření, může být proveden nový výběr. Pokud je spolupráce i nadále v podstatné míře nedostatečná nebo pokud z časových důvodů nelze vybrat nový reprezentativní vzorek, použijí se příslušná ustanovení článku 13.
Článek 12
Inspekce na místě
1. Komise může provádět inspekce na místě, aby prozkoumala písemnosti dovozců, vývozců, obchodníků, zástupců, výrobců, obchodních sdružení a organizací a ostatních zúčastněných stran a ověřila informace o výrobcích, jež mohou vyžadovat ochranná opatření.
2. Komise může v případě potřeby provádět šetření ve třetích zemích, pokud s tím dotčené hospodářské subjekty souhlasí a pokud o tom byla oficiálně informována vláda dané země a nevznesla námitky. Jakmile Komise obdrží souhlas dotčených hospodářských subjektů, měla by oznámit orgánům země vývozu názvy a adresy hospodářských subjektů, v nichž budou inspekce na místě probíhat, a dohodnuté termíny.
3. Dotčeným hospodářským subjektům se oznámí, jaké druhy informací budou při inspekci na místě ověřovány a jaké informace je nutno během inspekce poskytnout. Mohou být požadovány další informace.
4. Při šetření podle odstavců 1, 2 a 3 jsou Komisi nápomocni zaměstnanci těch členských států, které o to požádají.
Článek 13
Nedostatečná spolupráce
1. Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne ve lhůtě stanovené tímto nařízením nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů. Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a je možné vycházet z dostupných údajů. Účastníci řízení budou seznámeni s důsledky nedostatečné spolupráce.
2. Nejsou-li informace předložené účastníkem řízení zcela bezchybné, přesto se k nim přihlédne, pokud nedostatky neúměrně neztěžují učinění přiměřeně správných závěrů, pokud jsou informace předloženy včas, je možné je ověřit a pokud účastník řízení jednal podle svého nejlepšího vědomí a svědomí.
3. Pokud nejsou důkazy nebo informace přijaty, je účastník řízení, který je předložil, okamžitě zpraven o důvodech jejich odmítnutí a je mu dána možnost podat dodatečná vysvětlení ve stanovené lhůtě. Pokud vysvětlení nejsou považována za dostatečná, je třeba uvést důvody pro odmítnutí důkazů nebo informací a uvést je ve zveřejněných závěrech.
4. Pokud závěry vycházejí z ustanovení odstavce 1, včetně informací obsažených v žádosti, musí být tyto informace, je-li to proveditelné a s ohledem na lhůty pro šetření, ověřeny na základě informací z jiných dostupných nezávislých zdrojů, jako jsou zveřejněné ceníky, úřední dovozní statistiky a celní výkazy, nebo na základě informací získaných v průběhu šetření od jiných účastníků řízení.
Tyto informace mohou případně obsahovat relevantní údaje týkající se světového trhu nebo jiných reprezentativních trhů.
5. Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nejsou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
Článek 14
Podkladový spis
1. Zahájila-li Komise v souladu s čl. 24 odst. 2 nařízení o GSP šetření, zřídí podkladový spis. Podkladový spis obsahuje informace předložené členskými státy, zvýhodněnou zemí, účastníky řízení a příslušné informace, které Komise získala, a to s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení o GSP.
2. Dotčená zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mají právo na přístup k podkladovému spisu na základě písemné žádosti. Mohou kontrolovat všechny informace obsažené v podkladovém spisu s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány EU nebo členských států a s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení o GSP. Mohou se k těmto informacím vyjádřit a k jejich stanoviskům se přihlédne, pokud jsou řádně doložena.
3. Obsah podkladového spisu podléhá ustanovením o důvěrném zacházení podle článku 38 nařízení o GSP.
Článek 15
Slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mají právo na slyšení před Komisí.
2. Předloží písemnou žádost ve lhůtě stanovené oznámením v Úředním věstníku Evropské unie a prokáží, že mohou být výsledkem šetření skutečně dotčeni a že existují zvláštní důvody pro jejich slyšení.
Článek 16
Zapojení úředníka pro slyšení
1. Zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mohou rovněž požádat o intervenci úředníka pro slyšení. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup k podkladovému spisu, spory ohledně důvěrného zacházení s dokumenty, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti o slyšení.
2. Koná-li se slyšení u úředníka pro slyšení, účastní se ho příslušný útvar Komise.
Článek 17
Poskytnutí informací
1. Komise poskytne podrobné informace, z nichž vycházejí podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě rozhoduje.
2. Informace se poskytují v písemné podobě. Zpráva obsahuje zjištění Komise a odráží její záměr znovu zavést běžná cla společného celního sazebníku, či nikoli.
3. Poskytnutí informací se provádí s patřičným ohledem na ochranu důvěrných informací co nejdříve, obvykle nejpozději 45 dnů před vydáním konečného rozhodnutí Komise o návrhu konečného postupu a v každém případě v přiměřené době, aby strany mohly vyjádřit svá stanoviska a aby Komise tato stanoviska zvážila. Pokud Komise nemůže sdělit některé skutečnosti nebo úvahy v tomto okamžiku, sdělí je co nejdříve.
4. Poskytnutím informací není dotčeno žádné další rozhodnutí, které může být přijato, ale pokud toto rozhodnutí vychází z jiných skutečností a úvah, musí být tyto sděleny co nejdříve.
5. Podání učiněná poté, co byly informace poskytnuty, se zohlední pouze tehdy, budou-li doručena během lhůty stanovené Komisí v každém jednotlivém případě, která činí alespoň 14 dnů, přičemž je nutno brát náležitý ohled na naléhavost dané záležitosti.
Článek 18
Přezkum
1. Jestliže byla znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, může kterákoli zúčastněná strana předložit písemnou žádost o obnovení celních preferencí s předložením důkazů prima facie o tom, že důvody pro znovuzavedení běžných cel již nejsou platné. Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o prodloužení lhůty pro znovuzavedení běžných cel s předložením důkazů prima facie o tom, že důvody pro znovuzavedení běžných cel i nadále přetrvávají.
2. Komise může přezkoumat potřebu obnovení běžných cel společného celního sazebníku, pokud takový přezkum považuje za odůvodněný.
3. Ustanovení této kapitoly se použijí obdobně na přezkum ochranných opatření.
Článek 19
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2013.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1083/2013,
28. august 2013,
millega kehtestatakse tariifsete soodustuste ajutise peatamise ja üldiste kaitsemeetmete vastuvõtmise menetlusega seotud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 12, artikli 19 lõiget 14 ja artikli 22 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
Selleks et tagada soodustuste ajutise peatamise ja üldiste kaitsemeetmete vastuvõtmise läbipaistvus ja prognoositavus, on Euroopa Parlament ja nõukogu andnud komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt, et kehtestada eelkõige tähtaegu, poolte õigusi, konfidentsiaalsust ja läbivaatamist käsitlevad eeskirjad,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
TARIIFSETE SOODUSTUSTE AJUTISE PEATAMISE MENETLUSEGA SEOTUD EESKIRJAD
Artikkel 1
Teabe kontrollimine
1. Komisjon hangib mis tahes teavet, mida ta vajalikuks peab, sealhulgas asjaomaste järelevalveasutuste järeldusi ja soovitusi. Komisjon hindab järelduste tegemisel kogu asjakohast teavet.
2. Komisjon näeb ette piisava ajavahemiku, mille jooksul kolmandad isikud võivad kirjalikult esitada oma arvamused, saates asjakohase teabe komisjonile. Kõnealune ajavahemik täpsustatakse ajutise peatamise menetluse algatamise teates. Komisjon võtab arvesse kõnealuste kolmandate isikute esitatud märkusi, kui need on piisavalt tõendatud.
3. Kui komisjon leiab, et asjaomane soodustusi saav riik või muu kolmas isik, kes on andnud endast teada vastavalt lõikele 2, on esitanud eksitavat või valeteavet, ei võta ta seda teavet arvesse.
Artikkel 2
Koostatud toimik
1. Komisjon koostab pärast tariifsete soodustuste ajutise peatamise menetluse algatamist toimiku. Koostatud toimik sisaldab dokumente, mis on olulised järelduste tegemiseks, sealhulgas GSP, GSP+ või EBA raames soodustusi saava riigi (edaspidi „soodustusi saav riik”) esitatud teavet, vastavalt artikli 1 lõikele 2 endast teada andnud kolmandate isikute esitatud teavet ja muud komisjoni hangitud olulist teavet.
2. Soodustusi saaval riigil ja kolmandatel isikutel, kes on vastavalt artikli 1 lõikele 2 esitanud piisavalt tõendatud teavet, on kirjaliku taotluse korral õigus koostatud toimikuga tutvuda. Neil on ligipääs kogu teabele, mida koostatud toimik sisaldab, välja arvatud liidu institutsioonide või liikmesriikide ametiasutuste koostatud sisedokumendid, võttes seejuures arvesse määruse (EL) nr 978/2012 (GSP määrus) artiklis 38 sätestatud konfidentsiaalsuse kohustusi.
3. Koostatud toimiku sisu on kooskõlas konfidentsiaalsust käsitlevate sätetega vastavalt GSP määruse artiklile 38.
Artikkel 3
GSP+ raames soodustusi saavate riikide koostöökohustus
1. Kui komisjon on algatanud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra (GSP+) raames ettenähtud tariifsete soodustuste ajutise peatamise menetluse, peab asjaomane GSP+ raames soodustusi saav riik esitama kogu vajaliku teabe, milles tõendatakse siduvatest kohustustest tulenevate kohustuste täitmist ajavahemiku jooksul, mis on esitatud komisjoni teates.
2. Kui asjaomane GSP+ raames soodustusi saav riik ei tee koostööd, ei piira see tema õigust pääseda juurde koostatud toimikule.
3. Kui asjaomane GSP+ raames soodustusi saav riik keeldub koostööst või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab oluliselt menetlust, võib komisjon nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.
Artikkel 4
Üldine ärakuulamine
1. Asjaomasel soodustusi saaval riigil ja kolmandatel isikutel, kes on vastavalt artikli 1 lõikele 2 esitanud piisavalt tõendatud teavet, on õigus saada komisjoni poolt ära kuulatud.
2. Nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on selgitatud nende suulise ärakuulamise põhjused. Selline taotlus peab komisjonini jõudma kuu aja jooksul pärast ajutise peatamise menetluse algatamist.
Artikkel 5
Ärakuulamise eest vastutava ametniku kaasamine
1. Asjaomane soodustusi saav riik ja kolmandad isikud, kes on vastavalt artikli 1 lõikele 2 esitanud piisavate tõenditega teavet, võivad samuti taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb koostatud toimikule juurdepääsemise taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja ärakuulamistaotlustega.
2. Kolmandad isikud, kes on vastavalt artikli 1 lõikele 2 esitanud piisavalt tõendatud teavet, võivad taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, et kontrollida, kas komisjon on nende tähelepanekuid arvesse võtnud. Kirjalik taotlus tuleb esitada kümne päeva jooksul pärast seisukohtade teatavakstegemise ajavahemiku möödumist.
3. Kui asjaomasel soodustusi saaval riigil või kolmandal isikul, kes on vastavalt artikli 1 lõikele 2 esitanud piisavalt tõendatud teavet, on suuline ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, osalevad sellel ka komisjoni asjaomase talituse esindajad.
Artikkel 6
Teabe avalikustamine GSP määruse artikli 15 kohase uurimise raames
1. Komisjon avaldab asjaomasele GSP+ raames soodustusi saavale riigile olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel kavatseb komisjon teha otsuse vastavalt GSP määruse artikli 15 lõigetele 8 ja 9.
2. Avalikustamine toimub kirjalikult. See sisaldab komisjoni järeldusi ja esialgset kavatsust, kas lõpetada ajutise peatamise menetlus või peatada ajutiselt tariifsed soodustused.
3. Avalikustamine toimub GSP määruse artiklis 38 sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse nõuete kohaselt nii kiiresti kui võimalik, tavaliselt mitte hiljem kui 45 päeva, enne kui komisjon teeb lõpliku otsuse lõppmeetmeid käsitleva ettepaneku kohta. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid fakte või kaalutlusi kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.
4. Avalikustamine ei piira võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.
5. Pärast teabe avalikustamist tehtavaid esildisi võetakse arvesse ainult juhul, kui need on esitatud tähtaja jooksul, mille komisjon määrab küsimuse kiireloomulisusest lähtuvalt iga juhtumi puhul eraldi ja mille pikkus on vähemalt 14 päeva pärast avalikustamist.
Artikkel 7
Läbivaatamine
1. Kui asjaomasele soodustusi saavale riigile tariifsete soodustuste tegemine on ajutiselt peatatud, võib soodustusi saav riik esitada kirjaliku taotluse tariifsete soodustuste taastamiseks, kui ta leiab, et ajutise peatamise põhjused enam ei kehti.
2. Komisjon võib soodustuste ajutise peatamise vajalikkuse läbi vaadata, kui ta leiab, et kõnealuse peatamise tingimused ei ole enam täidetud.
3. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse tariifsete soodustuste ajutise peatamise läbivaatamise suhtes mutatis mutandis.
II PEATÜKK
ÜLDISTE KAITSEMEETMETE VASTUVÕTMISE MENETLUSEGA SEOTUD EESKIRJAD
Artikkel 8
Uurimise algatamine taotluse korral
1. Kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise taotlus tuleb esitada kirjalikult nii konfidentsiaalses kui ka mittekonfidentsiaalses vormis. Taotlus sisaldab selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet järgmistes küsimustes:
a)
kaebuse esitanud liidu tootjate isik ning nende samasuguse toote või otseselt konkureeriva toote liidu toodangu mahu ja väärtuse kirjeldus. Kui kirjalik kaebus tehakse liidu tootjate nimel, tuleb kaebuses esitada need tootjad, kelle nimel kaebus on esitatud. Kaebuses tuleb nimetada ka teised teadaolevad liidu tootjad (või samasuguse toote liidu tootjate ühendused), kes kaebuses ei osale, ning kirjeldada nende liidu tootmise mahtu ja väärtust;
b)
samasuguse toote täielik kirjeldus, asjaomase soodustusi saava riigi nimi, iga teadaoleva eksportija või välistootja isik ning kõnealust toodet teadaolevalt importivate isikute loetelu;
c)
teave asjaomasest soodustusi saavast riigist pärineva samasuguse toote impordi mahu ja hinna suuruse ja suundumuste kohta. Siin tuleb eristada GSP määruse raames soodustatud importi, muud soodustatud importi ja ilma soodustuseta toimuvat importi;
d)
teave kaebuse esitanud liidu tootjate olukorra kohta GSP määruse artiklis 23 loetletud tegurite põhjal;
e)
teave selle kohta, millist mõju on punktis c kirjeldatud import avaldanud kaebuse esitanud liidu tootjatele, võttes arvesse ka liidu tootjate olukorda mõjutavaid muid lisategureid.
2. Taotlus ja seda täiendavad dokumendid tuleb esitada komisjoni keskpostiteenistuse aadressil:
Central mail service (Courrier central)
Bâtiment DAV1
Avenue du Bourget 1 / Bourgetlaan 1
1140 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Taotlus loetakse esitatuks esimesel tööpäeval pärast selle komisjonile tähtkirjana üleandmist või pärast kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt.
Komisjon saadab liikmesriikidele pärast taotluse kättesaamist selle koopia.
3. Lisaks taotluse ja seda täiendavate dokumentide ametlikule esitamisele kirja teel tuleb need esitada ka elektrooniliselt. Ainult elektrooniliselt esitatud taotlusi ei peeta käesoleva määruse kohaldamisel nõuetekohaseks.
4. Ametiasutused ei avalda uurimise algatamise taotlust enne, kui otsus uurimise algatamise kohta on tehtud. Pärast nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse saamist ja enne uurimise algatamist teavitatakse asjaomase ekspordiriigi valitsust.
5. Kaebuse võib enne uurimise algatamist tagasi võtta, misjuhul ei loeta seda esitatuks.
Artikkel 9
Uurimise ex officio algatamine
Komisjon võib uurimise algatada ilma taotluseta, kui tal on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et GSP määruse artikli 22 lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmete kehtestamise tingimused on täidetud.
Artikkel 10
Teave uurimise algatamise kohta
1. Euroopa Liidu Teatajas avaldatav algatamisteade sisaldab järgmist:
a)
saadud teabe kokkuvõte ja nõue, et igasugune asjakohane teave tuleb edastada komisjonile;
b)
ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teavet esitada, et neid seisukohti ja teavet uurimise käigus arvesse võetaks;
c)
uurimisperiood, mis hõlmab reeglina vähemalt uurimismenetluse algatamisele vahetult eelnevat kolme aastat. Teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta ei võeta üldjuhul arvesse;
d)
ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad taotleda ärakuulamist komisjoni poolt;
e)
ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud võivad taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist.
2. Komisjon teatab talle teadaolevatele asjaomastele eksportijatele, importijatele ning eksportijaid või importijaid esindavatele ühendustele, samuti asjaomase soodustusi saava riigi esindajatele ja kaebuse esitanud liidu tootjatele menetluse algatamisest ning, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitset, esitab teadaolevatele eksportijatele ning ekspordiriigi ametiasutustele kirjaliku kaebuse täieliku teksti ning teeb selle teistele asjaomastele huvitatud isikutele nende taotlusel kättesaadavaks. Kui asjaomaste eksportijate arv on eriti suur, võib kirjaliku kaebuse täieliku teksti esitada üksnes ekspordiriigi ametiasutustele või asjaomasele kaubandusettevõtete ühendusele.
Artikkel 11
Uurimine
1. Komisjon hangib teavet, mida ta uurimise läbiviimiseks vajalikuks peab.
2. Huvitatud isikud võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha, saates komisjonile asjakohase teabe. Neid seisukohti võidakse arvestada juhul, kui need on piisavalt tõendatud. Komisjon võib saadud teavet asjaomase soodustusi saava riigi ja iga huvitatud isiku abiga kontrollida.
3. Isikutele, kes on saanud uurimises kasutatava küsimustiku, antakse vastamiseks aega vähemalt 30 päeva. 30päevast tähtaega võib pikendada, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise tähtaegu, tingimusel et asjaosaline näitab ära pikendamist põhjendavad erilised asjaolud.
4. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt teabe esitamist ja liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et seda nõudmist täita.
5. Komisjon võib nõuda, et liikmesriik teeks kõik vajalikud kontrollimised ja inspekteerimised, eriti importijate, hulgimüüjate ja liidu tootjate seas, ning teostaks uurimisi kolmandates riikides, kui asjaomased ettevõtjad annavad oma nõusoleku ja kui kõnealuse riigi valitsust on ametlikult informeeritud ning ta ei esita vastuväiteid. Liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et komisjoni nõudmisi täita. Komisjoni ametnikud võivad komisjoni või liikmesriigi taotlusel liikmesriikide ametnikke nende ülesannete täitmisel abistada.
6. Juhul kui huvitatud isikuid, tooteliike või tehinguid on palju, võib uurimine piirduda mõistliku hulga isikute, toodete või tehingutega, kasutades valiku ajal kättesaadava teabe põhjal statistiliselt õigeid valimeid, või suurima tüüpilise toodangu-, müügi- või ekspordimahuga, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Isikute, tooteliikide või tehingute lõplik valik kõnealust väljavõttelist uuringut käsitlevate sätete alusel jääb komisjoni ülesandeks, kuigi eelistatav on, kui valim koostatakse asjaomaste isikutega konsulteerides ja nende nõusolekul, tingimusel et sellised isikud annavad endast teada ja teevad kättesaadavaks piisavalt teavet, mis võimaldab koostada tüüpilise valimi. Kui on otsustatud väljavõttelise uuringu kasuks ja kui mõned või kõik valitud isikud ilmutavad soovimatust koostööd teha, mis võib tõenäoliselt uurimise tulemustele olulist mõju avaldada, võib koostada uue valimi. Kui aga endiselt säilib olulisel määral soovimatus koostööd teha või kui uue valimi koostamiseks ei ole aega, kohaldatakse artikli 13 asjakohaseid sätteid.
Artikkel 12
Kontrollkäigud
1. Komisjon võib teha kontrollkäike, et kontrollida importijate, eksportijate, hulgimüüjate, vahendajate, tootjate, kaubandusettevõtete ühenduste, organisatsioonide ja teiste huvitatud isikute dokumentides sisalduvat teavet, mis on esitatud toodete kohta, mille suhtes võib vaja olla kehtestada kaitsemeetmed.
2. Komisjon võib vajaduse korral teha uurimisi kolmandates riikides, kui asjaomased ettevõtjad selleks nõusoleku annavad ja kui komisjon uurimisest kõnealuse riigi valitsuse esindajatele teatab ning need ei esita uurimise suhtes vastuväiteid. Niipea kui asjaomased ettevõtjad on nõusoleku andnud, peaks komisjon teatama ekspordiriigi ametiasutustele kontrollitavate äriühingute nimed ja aadressid ning kontrollkäiguks kokkulepitud kuupäevad.
3. Kontrollitavatele ettevõtjatele antakse teada, millist teavet on kavas kontrollkäigu raames kontrollida ja millist teavet tuleb kõnealuse kontrollkäigu ajal esitada. Küsida võib täiendavat teavet.
4. Lõigete 1, 2 ja 3 alusel toimuvate uurimiste ajal abistavad komisjoni ametnikud nendest liikmesriikidest, kes seda taotlevad.
Artikkel 13
Koostöö soovimatus
1. Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet käesolevas määruses ettenähtud tähtaegade jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud eksitavat või valeteavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Huvitatud isikuid teavitatakse koostööst keeldumise tagajärgedest.
2. Huvitatud isiku esitatud teavet tuleks arvesse võtta ka juhul, kui see ei ole täiuslik, kuid sellega seotud puudused ei tekita ülemääraseid raskusi põhjendatud ja täpsete järelduste tegemisel, kui teave on esitatud nõuetekohaselt ja õigel ajal ning on kontrollitav ning kui isik on tegutsenud kõigi oma võimaluste piires.
3. Tõendite või teabe vastuvõtmata jätmise korral teavitatakse teavet esitanud isikut selle põhjustest viivitamata ning antakse talle võimalus esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused. Kui selgitusi peetakse ebapiisavaks, siis selliste tõendite või teabe tagasilükkamise põhjused avalikustatakse ning esitatakse avaldatud järeldustes.
4. Kui otsused tuginevad lõike 1 sätetele, sealhulgas taotluses sisalduvale teabele, tuleb seda teavet võimalust mööda ning uurimise tähtaega arvesse võttes kontrollida muudest kättesaadavatest sõltumatutest allikatest, nagu avaldatud hinnaloendid, ametlik impordistatistika ja tollideklaratsioonid, või muudelt huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud teabe alusel.
Selline teave võib vajaduse korral sisaldada asjakohaseid andmeid maailmaturu või muude tüüpiliste turgude kohta.
5. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb koostööd osaliselt ning asjakohast teavet seetõttu ei anta, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.
Artikkel 14
Koostatud toimik
1. Kui komisjon on algatanud uurimise vastavalt GSP määruse artikli 24 lõikele 2, koostab ta toimiku. Koostatud toimik sisaldab liikmesriikide, soodustusi saava riigi, huvitatud isikute edastatud ning komisjoni hangitud asjakohast teavet, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse GSP määruse artiklis 38 sätestatud konfidentsiaalsuse kohustusi.
2. Asjaomasel soodustusi saaval riigil ja huvitatud isikutel, kes on endast teada andnud vastavalt artikli 11 lõikele 2, on kirjaliku taotluse korral õigus koostatud toimikuga tutvuda. Neil on ligipääs kogu teabele, mis sisaldub koostatud toimikus, välja arvatud ELi institutsioonide või liikmesriikide ametiasutuste koostatud sisedokumendid, võttes seejuures arvesse GSP määruse artiklis 38 sätestatud konfidentsiaalsuse kohustusi. Nad võivad nimetatud teabe kohta esitada oma tähelepanekuid, mida võetakse arvesse, kui need on piisavalt põhjendatud.
3. Koostatud toimiku sisu on kooskõlas konfidentsiaalsust käsitlevate sätetega vastavalt GSP määruse artiklile 38.
Artikkel 15
Üldine ärakuulamine
1. Asjaomasel soodustusi saaval riigil ja huvitatud isikutel, kes on endast teada andnud vastavalt artikli 11 lõikele 2, on õigus saada komisjoni poolt ära kuulatud.
2. Nad peavad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises ettenähtud aja jooksul esitama kirjaliku taotluse, milles nad näitavad, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliseks ärakuulamiseks erilised põhjused.
Artikkel 16
Ärakuulamise eest vastutava ametniku kaasamine
1. Soodustusi saaval riigil ja huvitatud isikutel, kes on endast teada andnud vastavalt artikli 11 lõikele 2, on õigus taotleda ka ärakuulamise eest vastutava ametniku kaasamist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb koostatud toimikule juurdepääsemise taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja ärakuulamistaotlustega.
2. Kui toimub suuline ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, osalevad sellel ka komisjoni asjaomase talituse esindajad.
Artikkel 17
Avalikustamine
1. Komisjon avalikustab nende oluliste faktide ja kaalutluste üksikasjad, mille põhjal ta oma otsused teeb.
2. Avalikustamine toimub kirjalikult. Selles esitatakse komisjoni järeldused ja antakse teada, kas on kavas taaskehtestada tavapärased ühise tollitariifistiku tollimaksud või mitte.
3. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitse nõuete kohaselt ja nii kiiresti kui võimalik, tavaliselt mitte hiljem kui 45 päeva, enne kui komisjon teeb lõpliku otsuse lõppmeetmeid käsitleva ettepaneku kohta, ning igal juhul sobival ajal selleks, et isikud saaksid esitada oma märkused ja et komisjon saaks neid märkusi arvesse võtta. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid fakte või kaalutlusi kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.
4. Avalikustamine ei piira võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.
5. Pärast info avalikustamist tehtavaid esildisi võetakse arvesse ainult juhul, kui need on esitatud tähtaja jooksul, mille komisjon määrab küsimuse kiireloomulisusest lähtuvalt iga juhtumi puhul eraldi ja mille pikkus on vähemalt 14 päeva.
Artikkel 18
Läbivaatamine
1. Kui tavapärased ühise tollitariifistiku tollimaksud on taaskehtestatud, võib iga huvitatud isik esitada kirjaliku taotluse tariifsete soodustuste taastamiseks, esitades esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tavapäraste tollimaksumäärade taaskehtestamise põhjused enam ei kehti. Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse tavapäraste tollimaksude taaskehtestamise perioodi pikendamiseks, esitades esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tavapäraste tollimaksude taaskehtestamise põhjused on jätkuvalt kehtivad.
2. Komisjon võib tavapäraste ühise tollitariifistiku tollimaksude taaskehtestamise vajaduse igal ajal läbi vaadata, kui ta leiab, et selline läbivaatamine on õigustatud.
3. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kaitsemeetmete läbivaatamise suhtes mutatis mutandis.
Artikkel 19
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. august 2013