NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 545/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Za účelem účinného boje proti diskriminaci v souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pomoci se zajištěním souladu s článkem 21 Listiny základních práv Evropské unie a dosažení úplné zaměstnanosti a společenského pokroku v souladu s článkem 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a za účelem sledování pokroku na cestě k dosažení cílů politik Unie, jako jsou hlavní cíle strategie Evropa 2020, je nutno mít srovnatelné, spolehlivé a objektivní statistické údaje o situaci zaměstnaných a nezaměstnaných osob a osob mimo trh práce, přičemž musí být zajištěna důvěrnost statistik a ochrana soukromí a osobních údajů.
(2)
V důsledku vstupu Smlouvy o fungování EU v platnost je třeba určité pravomoci svěřené Komisi uvést do souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU a s novým právním rámcem, který je výsledkem vstupu nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (2) v platnost.
(3)
Komise se v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 zavázala přezkoumat s ohledem na kritéria stanovená ve Smlouvě o fungování EU legislativní akty, které v současnosti obsahují odkazy na regulativní postup s kontrolou.
(4)
Nařízení Rady (ES) č. 577/98 (3) obsahuje odkazy na regulativní postup s kontrolou, a proto by mělo být přezkoumáno s ohledem na kritéria stanovená ve Smlouvě o fungování EU.
(5)
S ohledem zejména na hospodářský, sociální a technický vývoj by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o úpravu seznamu proměnných zjišťování, blíže určených na seznamu čtrnácti skupin ukazatelů zjišťování uvedených v nařízení (ES) č. 577/98, aby mohla stanovit tříletý program modulů ad hoc a upřesnit u každého z nich téma, seznam a popis oblasti specializovaných informací (dále jen „dílčí moduly ad hoc“) a referenční období. Kromě toho by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o přijímání seznamu strukturálních proměnných a periodicitu zjišťování. Komise by měla zajistit, aby tyto akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.
(6)
Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(7)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 577/98 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.
(8)
Vzhledem k významné roli modulů ad hoc šetření pracovních sil pro politiky Unie se na financování jejich provádění poskytuje příspěvek Unie podle zásady přiměřeného rozdělení finančních nákladů mezi rozpočty Unie a členských států. Granty by měly být udělovány, bez výzvy k předkládání návrhů, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4). Granty by měly být udělovány národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (5) pod podmínkou, že skutečně provedou moduly ad hoc. Granty, které se poskytují za účelem provádění šetření pracovních sil, mohou mít formu paušálních částek. Jednou z hlavních metod, jak zjednodušit grantové řízení, by v této souvislosti mělo být využití paušálních částek.
(9)
Odchylně od nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a vzhledem ke zvýšené zátěži související s dodatečnými informacemi, které je třeba shromáždit pro moduly ad hoc šetření pracovních sil, jež přispějí k poskytnutí ukazatelů pro cíle politik Unie, je nezbytné spolufinancovat mzdové náklady zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů, i pokud by příslušný orgán veřejné moci podporované opatření prováděl bez grantu Unie, jakož i další příslušné způsobilé náklady.
(10)
Pokud jde o svěření pravomocí Komisi, omezuje se toto nařízení na uvedení do souladu stávajících pravomocí svěřených Komisi nařízením (ES) č. 577/98 s článkem 290 Smlouvy o fungování EU a s novým právním rámcem, který je výsledkem vstupu nařízení (EU) č. 182/2011 v platnost, a případně na upravení rozsahu těchto pravomocí. Jelikož i nadále platí, že cílů nařízení (ES) č. 577/98 nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(11)
K zajištění právní jistoty je nezbytné, aby postupy pro přijímání opatření, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny před vstupem tohoto nařízení v platnost, nebyly tímto nařízením dotčeny.
(12)
Nařízení (ES) č. 577/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 577/98 se mění takto:
1)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto:
„2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7c, pokud jde o úpravu seznamu proměnných zjišťování, blíže určených na seznamu čtrnácti skupin ukazatelů zjišťování uvedených v odstavci 1 tohoto článku, která je s ohledem na vývoji techniky a pojmů nezbytná. Akt v přenesené pravomoci přijatý v souladu s tímto odstavcem nemůže změnit nepovinnou proměnnou na povinnou. Pokud mají být povinné proměnné průběžně zjišťovány, musí se nacházet v rámci ukazatelů zjišťování v odst. 1 písmenech a) až j) a v písmenech l), m) a n) tohoto článku. Tyto proměnné jsou mezi 94 ukazateli zjišťování. Příslušný akt v přenesené pravomoci musí být přijat nejpozději 15 měsíců před začátkem referenčního období pro zjišťování.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7c, pokud jde o seznam proměnných (dále jen „strukturální proměnné“) z ukazatelů zjišťování uvedených v odstavci 1 tohoto článku, které se musí zjišťovat za použití dílčího výběrového souboru sestávajícího z nezávislých pozorování jen jako roční průměry, vztahující se na 52 týdnů, a ne jako čtvrtletní průměry.
2a. Strukturální proměnné musí splňovat podmínku, že relativní standardní chyba (bez zohlednění vlivu metody výběru) jakéhokoli ročního odhadu představujícího nejméně 1 % obyvatelstva v produktivním věku smí činit nejvýše:
a)
9 % u členských států s počtem obyvatel mezi jedním milionem a dvaceti miliony a
b)
5 % u členských států s počtem obyvatel dvacet milionů nebo více.
Členské státy s počtem obyvatel nižším než 1 milion jsou od požadavku týkajícího se relativní standardní chyby osvobozeny a proměnné jsou shromažďovány pro celý výběrový soubor, ledaže by výběrový soubor splňoval kritérium uvedené v písmeni a).
Jestliže se v případě členských států, které ke sběru údajů o strukturálních proměnných používají dílčí výběrový soubor, používá více než jedna vlna, celkový dílčí výběrový soubor sestává z nezávislých pozorování.
2b. Konzistentnost ročních úhrnů na základě dílčích výběrových souborů s ročními průměry na základě celého výběrového souboru musí být v případě údajů o zaměstnanosti, nezaměstnanosti a ekonomicky neaktivním obyvatelstvu zajištěna podle pohlaví a pro následující věkové skupiny: 15-24, 25-34, 35-44, 45-54 a 55 a více let.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla kontroly, kódování proměnných a seznam zásad pro formulaci otázek týkajících se pracovní situace. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2.“;
b)
odstavec 4 se zrušuje.
2)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 7a
Moduly ad hoc
1. Informace uvedené v čl. 4 odst. 1 lze doplnit o další skupinu ukazatelů (dále jen „modul ad hoc“).
2. Výběrový soubor používaný ke sběru údajů o modulech ad hoc se použije též pro sběr údajů o strukturálních proměnných.
3. Výběrový soubor používaný ke sběru údajů o modulech ad hoc musí splňovat jednu z těchto dvou podmínek:
a)
shromažďuje údaje o modulech ad hoc v průběhu 52 referenčních týdnů a vztahují se na něj stejné požadavky jako ty uvedené v čl. 4 odst. 2a nebo
b)
shromažďuje údaje o modulech ad hoc v celém výběrovém souboru za nejméně jedno čtvrtletí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7c za účelem stanovení tříletého programu modulů ad hoc. Tento program vymezí pro každý modul ad hoc téma, seznam a popis oblasti specializovaných informací (dále jen „dílčí moduly ad hoc“), jež tvoří rámec, v němž jsou stanoveny technické ukazatele modulu ad hoc uvedené v odstavci 5 tohoto článku, a referenční období. Program musí být přijat nejpozději 24 měsíců před začátkem referenčního období programu.
5. K zajištění jednotného provádění programu uvedeného v odstavci 4 tohoto článku Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní technické ukazatele modulu ad hoc podle každého dílčího modulu ad hoc v souladu s oblastí specializovaných informací podle uvedeného odstavce, jakož i filtry a kódy pro předávání výsledků a lhůtu pro předání výsledků, která může být jiná než lhůta podle článku 6. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2.
6. Nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období musí být pro modul ad hoc připraven podrobný seznam informací shromažďovaných v tomto modulu. Rozsah modulu ad hoc nesmí přesahovat jedenáct technických ukazatelů.
Článek 7b
Finanční ustanovení
Unie poskytne národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům podle čl. 5 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (6) finanční podporu na provádění modulů ad hoc uvedených v článku 7a tohoto nařízení v souladu s čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (7). V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) může Unie těmto národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům poskytnout granty bez výzvy k předkládání návrhů. Tyto granty mohou mít podobu paušálních částek a jsou podmíněny skutečnou účastí členských států na provádění modulů ad hoc.
Článek 7c
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Při výkonu přenesené pravomoci v souladu s čl. 4 odst. 2 a článkem 7a Komise zajistí, aby tyto akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly značnou dodatečnou zátěž pro členské státy a respondenty.
Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou, pouze pokud jsou nezbytné s ohledem na sociální a hospodářský vývoj. Těmito akty v přenesené pravomoci nesmí být změněna nepovinná povaha požadovaných informací.
Komise řádně odůvodní statistické akce stanovené těmito akty v přenesené pravomoci a tam, kde je to vhodné, použije informace příslušných odborníků vycházející z analýz nákladové efektivity, včetně hodnocení zatížení respondentů a nákladů na vypracování, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 223/2009.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 2 a článku 7a je Komisi svěřena na dobu pěti let od 18. června 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
4. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 2 a článku 7a kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 2 a článku 7a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164)." 						
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238)." 						
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).“" 						
3)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“." 						
Článek 2
Tímto nařízením nejsou dotčeny postupy pro přijímání opatření podle nařízení (ES) č. 577/98, které byly zahájeny, avšak nikoli dokončeny před 18. červnem 2014.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 545/2014,
15. mai 2014,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Selleks et võidelda kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 10 tulemuslikult diskrimineerimise vastu, aidata tagada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 järgimist ning püüelda kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikliga 3 täieliku tööhõive ja sotsiaalse progressi eesmärgi saavutamise poole ning selleks, et jälgida liidu poliitiliste eesmärkide, nagu strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide täitmise käiku, on vaja võrreldavaid, usaldusväärseid ja objektiivseid statistilisi andmeid töötajate, töötute ja väljaspool tööturgu olevate inimeste olukorra kohta ning seejuures tuleb järgida statistika konfidentsiaalsust, eraelu puutumatust ja isikuandmete kaitset.
(2)
Seoses ELi toimimise lepingu jõustumisega tuleb komisjonile antud volitused viia vastavusse ELi toimimise lepingu artikliga 290 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (2) jõustumisest tuleneva uue õigusraamistikuga.
(3)
Komisjon on võtnud endale määruse (EL) nr 182/2011 alusel kohustuse vaadata ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi seadusandlikud aktid, mis praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(4)
Nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98 (3) sisaldab viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks see ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi vaadata.
(5)
Eelkõige selleks, et võtta arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses kohandustega muutujate loendis, mida on täpsustatud määruses (EÜ) nr 577/98 osutatud 14 vaatlustunnuste rühma loetelu raames, et kehtestada kolmeaastane lisaküsimustike programm, milles täpsustatakse iga lisaküsimustiku objekti, loendit ja eriteabe valdkonna kirjeldust („ala-lisaküsimustikud”) ning vaatlusperioodi. Lisaks sellele peaks komisjonil olema õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et kiita heaks struktuuriliste muutujate loend ja vaatluse sagedus. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.
(6)
On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(7)
Määruse (EÜ) nr 577/98 rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
(8)
Kuna tööjõuvaatluse lisaküsimustikel on liidu poliitika jaoks suur tähtsus, peab liit osalema lisaküsimustike rakendamise rahastamises põhimõttel, mille kohaselt jagatakse finantskohustused mõistlikult liidu ja liikmesriikide eelarvete vahel. Toetusi tuleks anda ilma toetustaotluste esitamiseta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (4). Toetusi tuleks anda lisaküsimustike tegeliku rakendamise eeldusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (5) osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele. Tööjõuvaatluste tegemiseks antavaid toetusi võidakse eraldada ühekordsete maksete vormis. Sellega seoses peaks ühekordsete maksete kasutamine olema üks peamistest toetuste haldamise lihtsustamise viisidest.
(9)
Erandina määrusest (EL, Euratom) nr 966/2012 ning pidades silmas tööjõuvaatluse lisaküsimustike, mille abil määratakse kindlaks liidu poliitika eesmärkide näitajad, tarbeks kogutava täiendava teabega kaasnevat lisakoormust, on vaja kaasrahastada nii riigiametnike palgakulusid, isegi juhul, kui asjaomane ametiasutus oleks toetatud meetme võtnud ka ilma liidu toetuseta, kui ka muid asjakohaseid rahastamiskõlblikke kulusid.
(10)
Komisjonile volituste andmise osas piirdutakse käesolevas määruses komisjonile määrusega (EÜ) nr 577/98 antud volituste vastavusse viimisega ELi toimimise lepingu artikliga 290 ja määruse (EL) nr 182/2011 jõustumisest tuleneva uue õigusraamistikuga ning, kui see on asjakohane, kõnealuste volituste ulatuse läbivaatamisega. Kuna liikmesriigid ei suuda endiselt määruse (EÜ) nr 577/98 eesmärke piisavalt saavutada, vaid neid oleks parem saavutada pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(11)
Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
(12)
Määrust (EÜ) nr 577/98 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 577/98 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
a)
lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmise tekstiga:
„2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte seoses tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevate kohandustega muutujate loendis, mida on täpsustatud 14 vaatlustunnuste rühma loetelu raames, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1. Käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktiga ei muudeta vabatahtlikke muutujaid kohustuslikeks muutujateks. Pidevalt jälgitavad kohustuslikud muutujad on käesoleva artikli lõike 1 punktides a-j ning l, m ja n osutatud vaatlustunnuste hulgas. Nimetatud muutujad on 94 vaatlustunnuse hulgas. Vastav delegeeritud õigusakt võetakse vastu hiljemalt 15 kuud enne kõnealuse vaatluse vaatlusperioodi algust.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, millega võidakse määrata käesoleva artikli lõikes 1 täpsustatud vaatlustunnuste hulgast kindlaks muutujate (edaspidi „struktuurilised muutujad”) loend, mida tuleb vaadelda üksnes aasta keskmistena 52 nädala kohta, mitte kvartali keskmistena, kasutades sõltumatute vaatluste alavalimit.
2a. Struktuurilised muutujad vastavad tingimusele, et nende puhul suhteline standardviga (arvestamata uuringu mõju) mis tahes iga-aastase hinnangu puhul, mis esindab 1 % või enam tööealisest elanikkonnast, ei ületa:
a)
9 % liikmesriikide puhul, kus elab 1-20 miljonit inimest ja
b)
5 % liikmesriikide puhul, kus elab rohkem kui 20 miljonit inimest.
Vähem kui miljonilise rahvaarvuga liikmesriigid on nendest suhtelise standardveaga seotud nõuetest vabastatud ja muutujate kogumisel tuleb kasutada koguvalimit, välja arvatud juhul, kui see valim vastab punktis a sätestatud kriteeriumitele.
Liikmesriikide puhul, kes kasutavad struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks alavalimit - juhul kui kasutatakse rohkem kui üht etappi -, peab kogu kasutatud alavalim koosnema sõltumatutest vaatlustest.
2b. Tööhõive, tööpuuduse ja mitteaktiivse rahvastiku kohta tuleb sugude lõikes ning vanuserühmade 15-24, 25-34, 35-44, 45-54 ja 55+ kaupa tagada aastaste alavalimite koondandmete ja täielike valimite aasta keskmiste vaheline sidusus.
3. Komisjon võtab rakendusaktide abil vastu eeskirjad, mis käsitlevad kasutatavaid kontrollivõtteid, muutujate kodifitseerimist ning tööhõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete loendit. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;
b)
lõige 4 jäetakse välja.
2)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 7a
Lisaküsimustikud
1. Artikli 4 lõikes 1 kirjeldatud teabele võib lisada täiendavaid tunnuseid (edaspidi „lisaküsimustik”).
2. Valim, mida kasutatakse lisaküsimustikega teabe kogumisel, peab andma teavet ka struktuuriliste muutujate kohta.
3. Valim, mida kasutatakse lisaküsimustikega teabe kogumisel, peab vastama ühele järgmistest tingimustest:
a)
lisaküsimustikega teabe kogumine 52 vaatlusnädala jooksul ja selle suhtes kehtivad samad nõuded kui artikli 4 lõikes 3 või
b)
lisaküsimustikega teabe kogumine vähemalt veerandis täielikust valimist.
4. Komisjonil on õigus võtta artikli 7c kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega luuakse kolme aastat hõlmav lisaküsimustike programm. Selle programmiga määratletakse iga lisaküsimustiku objekt, loend ja eriteabe valdkonna kirjeldus („edaspidi ala-lisaküsimustikud”), mis moodustab raamistiku, mille raames määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 5 osutatud lisaküsimustiku tehnilised tunnused, ning määratletakse vaatlusperiood. Programm võetakse vastu hiljemalt 24 kuud enne kõnealuse programmi vaatlusperioodi algust.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli lõikes 4 osutatud programmi ühetaoline kohaldamine, täpsustab komisjon rakendusaktidega lisaküsimustiku tehnilisi tunnuseid iga ala-lisaküsimustiku raames kooskõlas kõnealuses lõikes osutatud eriteabe valdkonnaga, samuti andmete edastamiseks kasutatavaid filtreid ja koode ning tulemuste edastamise tähtaega, mis võib erineda artiklis 6 sätestatud tähtajast. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
6. Üksikasjalik loend lisaküsimustikuga kogutavate andmete kohta koostatakse hiljemalt 12 kuud enne kõnealuse küsimustiku kohase vaatlusperioodi algust. Lisaküsimustiku maht ei või olla suurem kui 11 tehnilist tunnust.
Artikkel 7b
Rahastamist käsitlev säte
Liit annab rahalist toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (6) artiklis 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele käesoleva määruse artiklis 7a osutatud lisaküsimustike rakendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1296/2013 (7) artikli 16 lõike 1 punktile a. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (8) artikli 128 lõike 1 teise lõiguga võib liit anda ilma toetustaotluste esitamiseta toetusi kõnealustele riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele. Toetused võidakse anda ühekordsete maksetena ja neid antakse tingimusel, et liikmesriigid võtavad lisaküsimustike rakendamisest tegelikult osa.
Artikkel 7c
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.
Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu ainult juhul, kui need on vajalikud, et võtta arvesse sotsiaalset ja majanduslikku arengut. Nimetatud delegeeritud õigusaktidega ei muudeta nõutava teabe esitamise vabatahtlikkust.
Komisjon esitab nõuetekohase põhjenduse nendes delegeeritud õigusaktides sätestatud statistiliste meetmete kohta, kasutades vajaduse korral vastavate ekspertide nõuandeid, mis põhinevad kulutasuvuse analüüsil, sealhulgas hinnangul andmeesitajate koormuse ning statistika koostamise kulude kohta, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõike 3 punktis c.
3. Artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 18. juunist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse viieaastase ajavahemiku möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Artikli 4 lõike 2 ja artikli 7a kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164)." 						
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238)." 						
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).”" 						
3)
Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 8
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. See komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (9) tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" 						
Artikkel 2
Käesolev määrus ei mõjuta määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne 18. juunit 2014 lõpule viidud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. mai 2014