NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1024/2012
ze dne 25. října 2012
o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu a o zrušení rozhodnutí Komise 2008/49/ES („nařízení o systému IMI“)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Použití některých aktů Unie upravujících volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu na vnitřním trhu vyžaduje, aby členské státy účinněji spolupracovaly a vyměňovaly si informace mezi sebou navzájem i s Komisí. Vzhledem k tomu, že praktické prostředky pro takovou výměnu informací v těchto aktech často nejsou uvedeny, je třeba učinit vhodná praktická opatření.
(2)
Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) je softwarová aplikace přístupná prostřednictvím internetu, kterou vyvinula Komise ve spolupráci s členskými státy, s cílem pomoci členským státům při praktickém provádění požadavků na výměnu informací stanovených v aktech Unie, a to vytvořením centralizovaného komunikačního mechanismu, který by usnadnil přeshraniční výměnu informací a vzájemnou pomoc. Systém IMI umožňuje příslušným orgánům zejména určit jejich protějšek v jiném členském státě, řídit výměnu informací, včetně osobních údajů, na základě jednoduchých a jednotných postupů a překonávat jazykové bariéry na základě předem definovaných a předem přeložených pracovních postupů. Komise by uživatelům IMI měla poskytnout jakoukoli již existující doplňkovou překladovou funkci, která odpovídá jejich potřebám, splňuje požadavky na bezpečnost a důvěrnost výměny informací v systému IMI a může být nabízena při přiměřených nákladech.
(3)
V zájmu překonání jazykových bariér by systém IMI měl být v zásadě dostupný ve všech úředních jazycích Unie.
(4)
Účelem systému IMI by mělo být lepší fungování vnitřního trhu díky zavedení účinného, uživatelsky přívětivého nástroje pro provádění správní spolupráce mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Komisí, což usnadní uplatňování aktů Unie uvedených v příloze tohoto nařízení.
(5)
Sdělení Komise ze dne 21. února 2011 s názvem „Lepší správa jednotného trhu prostřednictvím širší správní spolupráce: Strategie pro rozšíření a rozvoj systému pro výměnu informací o vnitřním trhu („IMI“)“ uvádí plány pro možné rozšíření systému IMI na další akty Unie. Sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 s názvem „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry - „Společně pro nový růst““ zdůrazňuje význam systému IMI pro posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami, a to i na místní úrovni, čímž se přispěje k lepší správě jednotného trhu. Je proto nezbytné vytvořit solidní právní rámec systému IMI a soubor společných pravidel, které zajistí jeho efektivní fungování.
(6)
Pokud použití ustanovení aktu Unie vyžaduje, aby si členské státy vyměňovaly osobní údaje, a stanoví účel tohoto zpracování, mělo by být takové ustanovení považováno za náležitý právní základ pro zpracování osobních údajů, s výhradou podmínek stanovených v článcích 8 a 52 Listiny základních práv Evropské unie. Na systém IMI by se mělo nahlížet především jako na nástroj pro výměnu informací, včetně osobních údajů, ke které by jinak došlo jinými prostředky, včetně běžného poštovního styku, faxu nebo elektronické pošty, na základě právní povinnosti uložené orgánům a subjektům členských států akty Unie. Osobní údaje vyměňované prostřednictvím systému IMI by měly být shromažďovány, zpracovávány a využívány pouze pro účely slučitelné s těmi, pro něž byly původně shromážděny, a měla by se na ně vztahovat všechna patřičná ochranná opatření.
(7)
Systém IMI vychází ze zásady ochrany soukromí již od návrhu, byl vytvořen s přihlédnutím k požadavkům právních předpisů o ochraně údajů a nabízí dobrou úroveň ochrany údajů, zejména z důvodu omezení přístupu k osobním údajům, které se v rámci systému IMI vyměňují. Systém IMI proto nabízí výrazně vyšší úroveň ochrany a bezpečnosti než jiné metody výměny informací, jako je běžný poštovní styk, telefon, fax nebo elektronická pošta.
(8)
Správní spolupráce za použití elektronických prostředků mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Komisí by měla být v souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4). Definice použité ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001 by měly platit i pro účely tohoto nařízení.
(9)
Komise dodává a spravuje software a infrastrukturu informačních technologií pro systém IMI, zajišťuje jeho bezpečnost, řídí síť národních koordinátorů IMI a je zapojena do odborné přípravy a technické pomoci poskytovaných uživatelům IMI. Proto by měla mít přístup pouze k takovým osobním údajům, které jsou naprosto nezbytné pro plnění jejích úkolů v rámci povinností stanovených v tomto nařízení, jako je registrace národních koordinátorů IMI. Komise by měla mít přístup k osobním údajům rovněž tehdy, pokud na žádost jiného subjektu IMI získává osobní údaje, které byly v systému IMI zablokovány a k nimž subjekt údajů požádal o přístup. Komise by neměla mít přístup k osobním údajům vyměňovaným v rámci správní spolupráce v systému IMI, ledaže některý akt Unie stanoví úlohu Komise v takové spolupráci.
(10)
V zájmu zajištění transparentnosti, zejména pro subjekty údajů, by měla být ustanovení aktů Unie, pro něž se má systém IMI použít, uvedena v příloze tohoto nařízení.
(11)
Systém IMI může být v budoucnosti rozšířen na nové oblasti, kde může pomoci zajistit účinné provádění aktu Unie nákladově efektivním a uživatelsky přívětivým způsobem, s ohledem na technickou proveditelnost a celkový dopad na systém IMI. Komise by měla provést nezbytné zkoušky v zájmu ověření technické připravenosti systému IMI na kterékoli zamýšlené rozšíření. Rozhodnutí o rozšíření systému IMI na další akty Unie by měla být přijímána řádným legislativním postupem.
(12)
Pilotní projekty jsou užitečným nástrojem pro ověření důvodnosti rozšíření systému IMI a pro přizpůsobení technických funkcí a procesních podmínek požadavkům uživatelů systému IMI ještě před přijetím rozhodnutí o rozšíření systému IMI. Členské státy by měly být plně zapojeny do rozhodování o tom, na které akty Unie by se měl pilotní projekt vztahovat, a o postupech v jeho rámci, aby bylo zajištěno, že pilotní projekt zohlední potřeby uživatelů systému IMI a že pravidla zpracování osobních údajů budou plně dodržována. Takové postupy by měly být definovány samostatně pro každý pilotní projekt.
(13)
Žádné ustanovení tohoto nařízení by nemělo bránit členským státům a Komisi při rozhodování o použití systému IMI pro výměnu informací, která nezahrnuje zpracování osobních údajů.
(14)
Toto nařízení by mělo stanovit pravidla pro používání systému IMI pro účely správní spolupráce, která se mohou vztahovat mimo jiné na individuální výměnu informací, oznamovací postupy, výstražné mechanismy, ujednání o vzájemné pomoci a řešení problémů.
(15)
Právo členského státu rozhodnout, které vnitrostátní orgány budou plnit povinnosti vyplývající z tohoto nařízení, by mělo zůstat tímto nařízením nedotčeno. Členské státy by měly mít možnost přizpůsobit funkce a povinnosti týkající se systému IMI svým interním správním strukturám a zohlednit potřeby specifického pracovního postupu systému IMI. Členské státy by měly mít možnost jmenovat další koordinátory IMI, aby sami nebo společně s dalšími koordinátory vykonávali úkoly národních koordinátorů IMI pro určitou oblast vnitřního trhu, určitý obor veřejné správy nebo určitou zeměpisnou oblast nebo podle jiného kritéria. Členské státy by o jmenovaných koordinátorech IMI měly informovat Komisi, avšak neměly by mít povinnost uvést další koordinátory IMI v systému IMI, není-li to pro jeho řádné fungování nezbytné.
(16)
V zájmu dosažení účinné správní spolupráce prostřednictvím systému IMI by členské státy a Komise měly zajistit, aby jejich subjekty IMI měly zdroje nezbytné pro plnění povinností podle tohoto nařízení.
(17)
Ačkoliv je systém IMI v podstatě komunikačním nástrojem pro správní spolupráci mezi příslušnými orgány, který není přístupný široké veřejnosti, je možné, že bude třeba vyvinout technické prostředky, které by vnějším subjektům, jako jsou například občané, podniky a organizace, umožnily komunikovat s příslušnými orgány za účelem poskytování informací nebo získávání dat nebo vykonávat jejich práva subjektů údajů. Tyto technické prostředky by měly zahrnovat vhodná ochranná opatření na ochranu údajů. Za účelem zajištění vysoké míry bezpečnosti by mělo být každé takové veřejné rozhraní vytvořeno tak, aby bylo úplně technicky oddělené od systému IMI, ke kterému by měli mít přístup pouze uživatelé IMI.
(18)
Využívání systému IMI pro technickou podporu sítě SOLVIT by nemělo mít dopad na neformální povahu postupu v rámci této sítě, jehož základem je dobrovolný závazek členských států v souladu s doporučením Komise ze dne 7. prosince 2001 o zásadách využívání sítě SOLVIT - sítě pro řešení problémů vnitřního trhu (5) (dále jen „doporučení SOLVIT“). V zájmu dalšího fungování sítě SOLVIT na základě stávajících pracovních postupů může být jeden nebo více úkolů národního koordinátora IMI souvisejících s činností středisek SOLVIT uložen přímo těmto střediskům, aby mohla fungovat nezávisle na něm. Zpracování osobních údajů a důvěrných informací jako součást postupů v rámci sítě SOLVIT by mělo využívat všech záruk stanovených v tomto nařízení, aniž je dotčen nezávazný charakter doporučení SOLVIT.
(19)
Systém IMI obsahuje internetové uživatelské rozhraní, nicméně v určitých případech může být vhodné na žádost dotčených členských států zvážit technická řešení přímého přenosu údajů z vnitrostátních systémů do systému IMI, pokud jsou takové vnitrostátní systémy již v provozu, zejména pro účely oznamovacích postupů. Zavádění těchto technických řešení by mělo záviset na výsledku hodnocení jejich proveditelnosti, nákladů a předpokládaných přínosů. Tato řešení by neměla mít dopad na stávající struktury a vnitrostátní uspořádání pravomocí.
(20)
Pokud členské státy splní oznamovací povinnost podle čl. 15 odst. 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (6) tím, že použijí postup podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (7), nemělo by od nich být požadováno, aby totéž oznámení zaslaly i prostřednictvím systému IMI.
(21)
Výměna informací prostřednictvím systému IMI vychází z právní povinnosti orgánů členských států poskytovat si vzájemnou pomoc. Pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu by informace získané příslušným orgánem prostřednictvím systému IMI z jiného členského státu neměly pozbývat důkazní hodnoty ve správním řízení pouze z toho důvodu, že pocházejí z jiného členského státu nebo že byly obdrženy elektronicky, a uvedený příslušný orgán by s nimi měl nakládat stejným způsobem jako s obdobnými dokumenty pocházejícími z jeho členského státu.
(22)
Pro zajištění vysoké úrovně ochrany údajů je třeba v systému IMI stanovit maximální lhůty pro uchovávání osobních údajů. Tyto lhůty by však měly být vyvážené a brát náležitý ohled na nutnost řádného fungování systému IMI i na právo subjektů údajů plně uplatňovat svá práva, například získáním důkazů o tom, že došlo k výměně informací, aby mohly napadnout určité rozhodnutí. Lhůty pro uchovávání údajů by zejména neměly překračovat rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů tohoto nařízení.
(23)
Pro účely slučitelné s cíli tohoto nařízení, k nimž patří sledování používání systému koordinátory IMI a Komisí, komunikace, vzdělávací a osvětové iniciativy a shromažďování informací o správní spolupráci a vzájemné pomoci na vnitřním trhu, by mělo být možné zpracovat jmenné a kontaktní údaje uživatelů IMI.
(24)
Evropský inspektor ochrany údajů by měl sledovat a usilovat o zajištění uplatňování tohoto nařízení, včetně příslušných ustanovení o bezpečnosti údajů, mimo jiné udržováním kontaktů s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů.
(25)
Aby bylo zajištěno účinné sledování fungování systému IMI a uplatňování tohoto nařízení a aby bylo v tomto ohledu zajištěno podávání zpráv, měly by členské státy relevantní informace zpřístupnit Komisi.
(26)
Subjekty údajů by měly být informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a o tom, že mají právo na přístup k údajům, které se jich týkají, a právo na opravu nesprávných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných údajů v souladu s tímto nařízením a vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
(27)
Příslušným orgánům členských států je třeba umožnit provádění právních předpisů o správní spolupráci a efektivní výměnu informací prostřednictvím systému IMI, a za tímto účelem může být nutné stanovit praktická opatření pro tuto výměnu. Tato opatření by měla být přijata Komisí formou samostatného prováděcího aktu pro každý akt Unie uvedený v příloze nebo pro každý druh postupu správní spolupráce a měla by se týkat klíčových technických funkcí a procesních podmínek potřebných k provedení příslušných postupů správní spolupráce prostřednictvím systému IMI. Komise by měla zajišťovat údržbu a vývoj softwaru a infrastruktury informačních technologií pro systém IMI.
(28)
Pro zajištění dostatečné transparentnosti pro subjekty údajů by měly být zveřejněny předem stanovené pracovní postupy, odpovědi na často kladené dotazy, formuláře a jiná ujednání o postupech správní spolupráce v systému IMI.
(29)
Pokud členské státy v souladu s článkem 13 směrnice 95/46/ES uplatňují u práv subjektů údajů omezení nebo výjimky, měly by být informace o takových omezeních nebo výjimkách zveřejněny, aby se zajistila úplná transparentnost pro subjekty údajů. Takové výjimky nebo omezení by měly být nezbytné a přiměřené pro zamýšlený účel a měla by se na ně vztahovat vhodná ochranná opatření.
(30)
Pokud jsou uzavřeny mezinárodní dohody mezi Unií a třetími zeměmi, které se rovněž zabývají uplatňováním ustanovení aktů Unie uvedených v příloze tohoto nařízení, mělo by být možné zapojit protějšky subjektů IMI v těchto třetích zemích do postupů správní spolupráce podporovaných systémem IMI za předpokladu, že dotyčná třetí země poskytuje přiměřenou úroveň ochrany osobních údajů v souladu se směrnicí 95/46/EC.
(31)
Rozhodnutí Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince 2007 týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (8), by mělo být zrušeno. Rozhodnutí Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 o praktických opatřeních pro výměnu informací elektronickými prostředky mezi členskými státy podle kapitoly VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (9) by se mělo i nadále vztahovat na otázky týkající se výměny informací podle směrnice 2006/123/ES.
(32)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(33)
Účinné uplatňování tohoto nařízení členskými státy by mělo být sledováno ve výroční zprávě o fungování systému IMI, založené na statistických údajích ze systému IMI a na jakýchkoli dalších relevantních údajích. Uplatňování tohoto nařízení členskými státy by mělo být hodnoceno mimo jiné na základě průměrných dob odpovědí, aby byly zajištěny odpovědi rychlé a kvalitní.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení pravidel používání systému IMI pro správní spolupráci, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(35)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který předložil své stanovisko dne 22. listopadu 2011 (11),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro používání systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) při správní spolupráci, včetně zpracování osobních údajů, mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí.
Článek 2
Zřízení systému IMI
Formálně se zřizuje systém IMI.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Systém IMI se používá pro správní spolupráci mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí nezbytnou k provedení aktů Unie v oblasti vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, jimiž se stanoví správní spolupráce, včetně výměny osobních údajů, mezi členskými státy navzájem nebo mezi členskými státy a Komisí. Tyto akty Unie jsou uvedeny v příloze.
2. Žádné ustanovení tohoto nařízení nečiní závaznými ustanovení aktů Unie, jež nejsou závazná.
Článek 4
Rozšiřování systému IMI
1. Komise může provést pilotní projekty s cílem vyhodnotit, zda by systém IMI byl účinným nástrojem k provedení ustanovení o správní spolupráci obsažených v aktech Unie, které nejsou uvedeny v příloze. Komise přijme prováděcí akt s cílem stanovit, na která ustanovení aktů Unie se pilotní projekt bude vztahovat, a vymezit postupy každého projektu, zejména klíčové technické funkce a procesní podmínky potřebné k provedení příslušných ustanovení o správní spolupráci. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 3.
2. Komise předloží hodnocení výsledků pilotního projektu včetně otázek ochrany údajů a účinných překladových funkcí Evropskému parlamentu a Radě. Kde je to vhodné, může být k hodnocení připojen legislativní návrh na změnu přílohy s cílem rozšířit využívání systému IMI na příslušná ustanovení aktů Unie.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Vedle toho se rozumí:
a)
„systémem IMI“ elektronický nástroj, který Komise poskytuje na podporu správní spolupráce mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí;
b)
„správní spoluprací“ spolupráce mezi příslušnými orgány členských států navzájem nebo mezi příslušnými orgány členských států a Komisí pomocí výměny a zpracování informací, a to i prostřednictvím oznámení a výstrah, nebo poskytováním vzájemné pomoci, včetně pomoci při řešení problémů, pro účely lepšího uplatňování práva Unie;
c)
„oblastí vnitřního trhu“ právní nebo funkční oblast vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v níž se systém IMI používá v souladu s článkem 3 tohoto nařízení;
d)
„postupem správní spolupráce“ předem definovaný pracovní postup stanovený pro systém IMI, který subjektům IMI umožňuje navzájem komunikovat a jednat strukturovaným způsobem;
e)
„koordinátorem IMI“ subjekt jmenovaný členským státem k výkonu podpůrných úkolů, které jsou nezbytné pro účinné fungování systému IMI v souladu s tímto nařízením;
f)
„příslušným orgánem“ jakýkoliv orgán zřízený na celostátní, regionální nebo místní úrovni a registrovaný v systému IMI, který má specifické povinnosti týkající se uplatňování vnitrostátního práva nebo aktů Unie uvedených v příloze v jedné nebo více oblastech vnitřního trhu;
g)
„subjekty IMI“ příslušné orgány, koordinátoři IMI a Komise;
h)
„uživatelem IMI“ fyzická osoba, která pracuje v rámci pravomoci subjektu IMI a která je v systému IMI zaregistrována jménem tohoto subjektu IMI;
i)
„vnějšími subjekty“ fyzické nebo právnické osoby jiné než uživatelé IMI, které mohou vzájemně komunikovat v systému IMI pouze za použití oddělených technických prostředků a v souladu se specifickým, předem stanoveným pracovním postupem zavedeným pro uvedený účel;
j)
„zablokováním“ použití technických prostředků tak, aby uživatelé IMI nemohli mít prostřednictvím běžného rozhraní systému IMI přístup k osobním údajům;
k)
„formálním ukončením“ technický nástroj poskytovaný systémem IMI pro ukončení postupu správní spolupráce.
KAPITOLA II
FUNKCE A POVINNOSTI VE VZTAHU K SYSTÉMU IMI
Článek 6
Koordinátoři IMI
1. Každý členský stát jmenuje jednoho národního koordinátora IMI, k jehož úkolům patří
a)
registrovat nebo ověřovat registraci koordinátorů IMI a příslušných orgánů;
b)
působit jako hlavní kontaktní osoba pro subjekty IMI z členských států v záležitostech týkajících se systému IMI, včetně poskytování informací o aspektech souvisejících s ochranou osobních údajů podle tohoto nařízení;
c)
působit jako partner Komise v otázkách souvisejících se systémem IMI, včetně poskytování informací o aspektech souvisejících s ochranou osobních údajů podle tohoto nařízení;
d)
poskytovat subjektům IMI z členských států znalosti, odbornou přípravu a podporu, včetně základní technické pomoci;
e)
zajišťovat účinné fungování systému IMI, nakolik je to v jeho moci, včetně poskytování včasných a přiměřených odpovědí subjekty IMI z členských států na žádosti o správní spolupráci.
2. Vedle toho může každý členský stát v souladu se svou vnitřní správní strukturou jmenovat jednoho nebo více koordinátorů IMI, kteří budou plnit některé z úkolů uvedených v odstavci 1.
3. Členské státy uvědomí Komisi o koordinátorech IMI jmenovaných v souladu s odstavci 1 a 2 a o úkolech, za které jsou odpovědní. Komise tyto informace sdělí ostatním členským státům.
4. Všichni koordinátoři IMI mohou působit jako příslušné orgány. V takových případech má koordinátor IMI stejná přístupová práva jako příslušný orgán. Každý koordinátor IMI působí jako správce ve vztahu k vlastním činnostem zpracování údajů, které vykonal jako subjekt IMI.
Článek 7
Příslušné orgány
1. Při spolupráci prostřednictvím systému IMI příslušné orgány prostřednictvím uživatelů IMI jednajících v souladu s postupy správní spolupráce zajistí, aby v souladu s příslušným aktem Unie byla co nejdříve a v každém případě ve lhůtě stanovené v uvedeném aktu poskytnuta přiměřená odpověď.
2. Příslušný orgán může jako důkazy použít veškeré informace, dokumenty, závěry, prohlášení nebo ověřené kopie, které obdržel elektronicky prostřednictvím systému IMI, na stejném základě jako obdobné informace získané ve své vlastní zemi, pokud tak činí pro účely slučitelné s účelem, pro který byly údaje původně shromážděny.
3. Každý příslušný orgán působí jako správce ve vztahu k vlastním činnostem zpracování údajů vykonávaným uživatelem IMI spadajícím pod jeho pravomoc a zajišťuje, v případě potřeby ve spolupráci s Komisí, aby subjekty údajů mohly vykonávat svá práva v souladu s kapitolami III a IV.
Článek 8
Komise
1. Komise odpovídá za vykonávání těchto úkolů:
a)
zajišťování bezpečnosti, dostupnosti, údržby a vývoje softwaru a infrastruktury informačních technologií pro systém IMI;
b)
poskytování mnohojazyčného systému, včetně existujících překladových funkcí, odborné přípravy ve spolupráci s členskými státy a asistenční služby, která členským státům poskytuje pomoc při používání systému IMI;
c)
provádění registrace národních koordinátorů IMI a udělování jim přístupu k systému IMI;
d)
zpracování osobních údajů v systému IMI, pokud je tak stanoveno v tomto nařízení, v souladu s účely stanovenými platnými akty Unie uvedenými v příloze;
e)
sledování, zda je uplatňováno toto nařízení, a podávání zpráv Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů v souladu s článkem 25.
2. Pro účely plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a pro sestavování statistických zpráv má Komise přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracování údajů prováděného v systému IMI.
3. Komise se podílí na postupech správní spolupráce, jejichž součástí je zpracování osobních údajů, pouze pokud to vyžaduje ustanovení některého aktu Unie uvedeného v příloze.
Článek 9
Přístupová práva subjektů a uživatelů IMI
1. Přístup k systému IMI mají pouze uživatelé IMI.
2. Členské státy jmenují koordinátory IMI a určí příslušné orgány i oblasti vnitřního trhu, které jsou v jejich působnosti. Komise v tomto procesu může plnit poradní úlohu.
3. Každý subjekt IMI podle potřeby uděluje a odebírá vhodná přístupová práva svým uživatelům IMI v oblasti vnitřního trhu, která je v jeho působnosti.
4. Komise a členské státy zavedou vhodné prostředky, kterými zajistí, aby uživatelům IMI byl umožněn přístup pouze k osobním údajům zpracovaným v systému IMI, které potřebují, a pouze v těch oblastech vnitřního trhu, pro které jim byla udělena přístupová práva v souladu s odstavcem 3.
5. Zakazuje se používat osobní údaje, které jsou zpracovány v systému IMI za určitým účelem, způsobem neslučitelným s tímto původním účelem, není-li to výslovně stanoveno vnitrostátním právem v souladu s právem Unie.
6. Pokud postup správní spolupráce zahrnuje zpracování osobních údajů, mají k těmto údajům přístup pouze subjekty IMI zapojené do tohoto postupu.
Článek 10
Důvěrnost
1. Každý členský stát použije v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo v souladu s právními předpisy Unie svá pravidla zachovávání služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti pro své subjekty IMI a uživatele IMI.
2. Subjekty IMI zajistí, aby uživatelé IMI spadající pod jejich pravomoc respektovali žádosti jiných subjektů IMI o zachování důvěrnosti informací vyměňovaných prostřednictvím systému IMI.
Článek 11
Postupy správní spolupráce
Systém IMI je založen na postupech správní spolupráce, jimiž se provádějí ustanovení stanovená v příslušných aktech Unie uvedených v příloze. V případě potřeby může Komise přijmout prováděcí akty ke konkrétnímu aktu Unie uvedenému v příloze nebo pro určitý druh postupu správní spolupráce, a stanovit tak klíčové technické funkce a procesní podmínky potřebné k tomu, aby příslušné postupy správní spolupráce mohly fungovat, v příslušných případech rovněž komunikací mezi vnějšími subjekty a systémem IMI podle článku 12. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 24 odst. 2.
Článek 12
Vnější subjekty
Vnějším subjektům lze poskytnout technické prostředky, jež jim umožní komunikovat se systémem IMI, je-li tato interakce
a)
stanovena aktem Unie;
b)
stanovena v prováděcím aktu podle článku 11 v zájmu usnadnění správní spolupráce mezi příslušnými orgány v členských státech pro uplatňování ustanovení aktů Unie uvedených v příloze; nebo
c)
nezbytná pro podávání žádostí v zájmu výkonu jejich práv jakožto subjektů údajů v souladu s článkem 19.
Všechny tyto technické prostředky musí být odděleny od systému IMI a nesmějí vnějším subjektům umožňovat přístup do systému IMI.
KAPITOLA III
ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ A BEZPEČNOST
Článek 13
Omezení účelu
Subjekty IMI si vyměňují a zpracovávají osobní údaje pouze pro účely vymezené v příslušných ustanoveních aktů Unie uvedených v příloze.
Údaje předložené systému IMI subjekty údajů se využívají pouze k účelům, k nimž byly poskytnuty.
Článek 14
Uchování osobních údajů
1. Osobní údaje zpracovávané v systému IMI jsou v něm zablokovány, jakmile již nejsou nezbytné pro účely, pro které byly shromážděny, v závislosti na zvláštnostech jednotlivých druhů správní spolupráce a obecně nejpozději šest měsíců po formálním ukončení postupu správní spolupráce.
Je-li však v některém z platných aktů Unie uvedených v příloze stanovena delší doba, lze osobní údaje zpracované v systému IMI uchovávat nejdéle osmnáct měsíců po formálním ukončení postupu správní spolupráce.
2. Pokud je některým závazným aktem Unie uvedeným v příloze vyžadováno úložiště informací pro účely jejich budoucího použití subjekty IMI, mohou být osobní údaje uložené v těchto úložištích zpracovávány po dobu nezbytnou pro tyto účely, a to buď se souhlasem subjektu údajů, nebo stanoví-li tak zmíněný akt Unie.
3. Osobní údaje zablokované podle tohoto článku smějí být, s výjimkou svého uložení, zpracovávány pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému IMI se souhlasem subjektu údajů, ledaže je zpracování potřebné s ohledem na naléhavé důvody obecného zájmu.
4. Zablokované údaje jsou v systému IMI automaticky vymazány po uplynutí tří let od formálního ukončení postupu správní spolupráce.
5. Na výslovnou žádost příslušného orgánu a se souhlasem subjektu údajů lze v konkrétním případě osobní údaje vymazat před skončením příslušné doby uchování.
6. Komise pomocí technických prostředků zajistí zablokování a vymazání osobních údajů a jejich vyhledávání v souladu s odstavcem 3.
7. Zavedou se technické prostředky, jimiž budou subjekty IMI motivovány, aby postupy správní spolupráce formálně uzavíraly co nejdříve po završení výměny informací, a díky nimž budou subjekty IMI moci zapojit příslušné koordinátory IMI do kteréhokoli postupu, jenž zůstává bez opodstatnění neaktivní po dobu přesahující dva měsíce.
Článek 15
Uchovávání osobních údajů uživatelů IMI
1. Odchylně od článku 14 se pro uchovávání osobních údajů uživatelů IMI použijí odstavce 2 a 3 tohoto článku. K těmto osobním údajům patří jméno a příjmení a veškeré údaje o elektronickém nebo jiném kontaktu nezbytné pro účely tohoto nařízení.
2. Osobní údaje týkající se uživatelů IMI jsou v systému IMI uloženy tak dlouho, dokud jsou tyto osoby uživateli IMI, a mohou být zpracovány pro účely slučitelné s cíli tohoto nařízení.
3. Pokud fyzická osoba přestane být uživatelem IMI, jsou její osobní údaje pomocí technických prostředků zablokovány po dobu tří let. S výjimkou uložení jsou tyto údaje zpracovávány pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému IMI a po uplynutí tří let se vymaží.
Článek 16
Zpracování zvláštních kategorií údajů
1. Zpracování zvláštních kategorií údajů uvedených v čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 prostřednictvím systému IMI se povoluje pouze na základě konkrétního důvodu uvedeného v čl. 8 odst. 2 a 4 uvedené směrnice a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení a s výhradou vhodných ochranných opatření stanovených v uvedených článcích v zájmu zajištění práv jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou zpracovány.
2. Systém IMI lze použít pro zpracování údajů týkajících se protiprávního jednání, rozsudků v trestních věcech nebo bezpečnostních opatření uvedených v čl. 8 odst. 5 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001, s výhradou ochranných opatření stanovených v uvedených článcích, včetně informací o disciplinárních či správních sankcích nebo trestech nebo jiných informací nezbytných k prokázání bezúhonnosti fyzické nebo právnické osoby, pokud je zpracování těchto údajů stanoveno v aktu Unie, který je základem pro zpracování, nebo s výslovným souhlasem subjektu údajů, s výhradou zvláštních ochranných opatření uvedených v čl. 8 odst. 5 směrnice 95/46/ES.
Článek 17
Bezpečnost
1. Komise zajistí, aby v systému IMI byla dodržována pravidla pro ochranu údajů přijatá Komisí podle článku 22 nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Komise zavede nezbytná opatření k zajištění bezpečnosti osobních údajů zpracovávaných v systému IMI, včetně vhodné kontroly přístupu k údajům a bezpečnostního plánu, který musí být průběžně aktualizován.
3. Komise zajistí, aby v případě mimořádné bezpečnostní události bylo možné ověřit, které údaje byly v systému IMI zpracovány, kdy, kým a pro jaký účel.
4. Subjekty IMI přijmou veškerá procesní a organizační opatření nezbytná k zajištění bezpečnosti osobních údajů jimi zpracovávaných v systému IMI v souladu s článkem 17 směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA IV
PRÁVA SUBJEKTŮ ÚDAJŮ A DOHLED
Článek 18
Informace poskytované subjektům údajů a transparentnost
1. Subjekty IMI zajistí, aby subjekty údajů byly co nejdříve informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a aby měly přístup k informacím o svých právech a o tom, jak je vykonávat, včetně totožnosti a kontaktních údajů správce a popřípadě jeho zástupce, v souladu s článkem 10 nebo 11 směrnice 95/46/ES a s vnitrostátními právními předpisy, které jsou v souladu s uvedenou směrnicí.
2. Komise zpřístupní veřejnosti snadno dostupným způsobem
a)
informace o systému IMI v souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 v jasné a srozumitelné formě;
b)
informace o aspektech ochrany údajů u postupů správní spolupráce v systému IMI podle článku 11 tohoto nařízení;
c)
informace o výjimkách nebo omezeních práv subjektů údajů uvedených v článku 20 tohoto nařízení;
d)
druhy postupů správní spolupráce, klíčové funkce systému IMI a kategorie údajů, které mohou být v systému IMI zpracovávány;
e)
úplný seznam všech prováděcích aktů nebo aktů v přenesené pravomoci týkajících se systému IMI, přijatých na základě tohoto nařízení nebo jiného aktu Unie, a konsolidovanou verzi přílohy tohoto nařízení a její následné změny jinými akty Unie.
Článek 19
Právo na přístup, opravu a vymazání
1. Subjekty IMI zajistí, aby subjekt údajů mohl účinně uplatňovat právo na přístup k údajům, které se ho v systému IMI týkají, jakož i právo na opravu nesprávných nebo neúplných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných údajů, v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Opravu nebo vymazání údajů provede odpovědný subjekt IMI co nejdříve a nejpozději 30 dnů od obdržení žádosti subjektu údajů.
2. Pokud subjekt údajů napadne správnost nebo zákonnost údajů zablokovaných podle čl. 14 odst. 1, je třeba tuto skutečnost zaznamenat a uvést i správné, opravené informace.
Článek 20
Výjimky a omezení
Pokud členské státy v souladu s článkem 13 směrnice 95/46/ES ve vnitrostátních právních předpisech stanoví výjimky z práv nebo omezení práv, jež pro subjekty údajů stanoví tato kapitola, uvědomí o tom Komisi.
Článek 21
Dohled
1. Vnitrostátní orgán nebo orgány dozoru určené v každém členském státě, jimž byly svěřeny pravomoci uvedené v článku 28 směrnice 95/46/ES („vnitrostátní orgán dozoru“), kontrolují nezávislým způsobem zákonnost zpracování osobních údajů subjekty IMI svého členského státu a zejména zajistí, aby byla práva subjektů údajů stanovená v této kapitole chráněna v souladu s tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a snaží se zajistit, aby činnosti, které Komise ve své úloze subjektu IMI provádí při zpracování osobních údajů, byly prováděny v souladu s tímto nařízením. Odpovídajícím způsobem se použijí povinnosti a pravomoci uvedené v článku 46 a 47 nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů, z nichž každý jedná v rozsahu svých pravomocí, zajistí koordinovaný dohled nad systémem IMI a jeho používáním subjekty IMI.
4. Evropský inspektor ochrany údajů může vnitrostátní orgány dozoru vyzvat, aby se v případě nutnosti sešly za účelem zajištění koordinovaného dohledu nad systémem IMI a jeho používáním subjekty IMI podle odstavce 3. Náklady na tato setkání nese evropský inspektor ochrany údajů. Pro tento účel mohou být společně dle potřeby zavedeny další pracovní metody, včetně jednacího řádu. Evropskému parlamentu, Radě a Komisi se alespoň jednou za tři roky zasílá společná zpráva o činnostech.
KAPITOLA V
ZEMĚPISNÁ PŮSOBNOST SYSTÉMU IMI
Článek 22
Vnitrostátní používání systému IMI
1. Členský stát může používat systém IMI pro účely správní spolupráce mezi příslušnými orgány na svém území v souladu s vnitrostátním právem, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
nejsou vyžadovány žádné podstatné změny stávajících postupů správní spolupráce;
b)
vnitrostátnímu orgánu dozoru bylo předloženo oznámení plánovaného použití systému IMI, pokud to vyžaduje vnitrostátní právo, a
c)
nemá to negativní dopad na účinné fungování systému IMI, pokud jde o jeho uživatele.
2. Pokud členský stát zamýšlí systematicky využívat systém IMI pro vnitrostátní účely, oznámí svůj záměr Komisi a požádá ji předem o schválení. Komise posoudí, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1. Je-li to nezbytné, uzavřou členské státy s Komisí v souladu s tímto nařízením dohodu, která mimo jiné stanoví technická, finanční a organizační opatření pro vnitrostátní použití, včetně závazků subjektů IMI.
Článek 23
Výměna informací se třetími zeměmi
1. Subjekty IMI v rámci Unie si mohou v souladu s tímto nařízením se svými protějšky ve třetí zemi vyměňovat v systému IMI informace, včetně osobních údajů, pouze jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
informace jsou zpracovávány podle ustanovení aktu Unie uvedeného v příloze a podle rovnocenných právních předpisů dané třetí země;
b)
informace jsou vyměňovány nebo zpřístupňovány v souladu s mezinárodní dohodou, která stanoví
i)
použití ustanovení aktu Unie uvedeného v příloze danou třetí zemí,
ii)
využití systému IMI a
iii)
zásady a postupy takové výměny a
c)
dotyčná třetí země zajišťuje odpovídající ochranu osobních údajů v souladu s čl. 25 odst. 2 směrnice 95/46/ES, včetně vhodných ochranných opatření, podle nichž se údaje zpracovávané v systému IMI použijí pouze pro účely, pro které byly původně vyměněny, a Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice 95/46/ES.
2. Pokud je Komise subjektem IMI, použije se pro jakoukoli výměnu osobních údajů, které jsou zpracovány v systému IMI, s jejími protějšky ve třetí zemi čl. 9 odst. 1 a 7 nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a průběžně aktualizuje seznam třetích zemí oprávněných k výměně informací, včetně osobních údajů, v souladu s odstavcem 1.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sledování a podávání zpráv
1. Komise předloží každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování systému IMI.
2. Do 5 prosince 2017 a každých pět let poté podá Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů zprávu o aspektech, které se týkají ochrany osobních údajů v systému IMI, včetně bezpečnosti údajů.
3. Pro účely vypracování zpráv uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytnou členské státy Komisi veškeré informace týkající se uplatňování tohoto nařízení, včetně informací o praktickém uplatňování požadavků na ochranu údajů, které jsou v tomto nařízení stanoveny.
Článek 26
Náklady
1. Náklady na vývoj, propagaci, provoz a údržbu systému IMI se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, aniž jsou dotčena opatření podle čl. 22 odst. 2.
2. Pokud není stanoveno jinak v aktu Unie, hradí jednotlivé členské státy náklady na provoz systému IMI na své úrovni, včetně lidských zdrojů nezbytných pro poskytování odborné přípravy, propagaci a technickou pomoc (asistenční službu), jakož i pro správu systému IMI na vnitrostátní úrovni.
Článek 27
Zrušení
Rozhodnutí 2008/49/ES se zrušuje.
Článek 28
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily účinné uplatňování tohoto nařízení svými subjekty IMI.
Článek 29
Výjimky
1. Bez ohledu na článek 4 tohoto nařízení může pilotní projekt systému IMI zahájený dne 16. května 2011, jehož cílem je vyzkoušet vhodnost systému IMI pro provádění článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (12), nadále probíhat na základě postupů stanovených před vstupem tohoto nařízení v platnost.
2. Aby se prostřednictvím systému IMI provedla ustanovení o správní spolupráci obsažená v doporučení SOLVIT, může bez ohledu na čl. 8 odst. 3 a čl. 12 první pododstavec písm. a) a b) tohoto nařízení a na základě postupů stanovených před vstupem tohoto nařízení v platnost pokračovat zapojení Komise do postupů správní spolupráce a fungování stávajícího nástroje pro vnější subjekty. Lhůta uvedená v čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení pro osobní údaje zpracovávané v systému IMI pro účely doporučení SOLVIT činí osmnáct měsíců.
3. Bez ohledu na čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení může Komise zahájit pilotní projekt, jehož cílem bude posoudit, zda je systém IMI účinným, nákladově efektivním a uživatelsky vstřícným nástrojem pro provedení čl. 3 odst. 4, 5 a 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) (13). Nejpozději dva roky po zahájení takového pilotního projektu Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnocení uvedené v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, v němž bude rovněž zahrnuta i interakce mezi správní spoluprací v rámci systému spolupráce v oblasti ochrany spotřebitele, která byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele („nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele“) (14), a v rámci systému IMI.
4. Bez ohledu na čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení se v této oblasti nadále uplatňují veškeré lhůty v délce nepřesahující osmnáct měsíců, o nichž bylo rozhodnuto podle článku 36 směrnice 2006/123/ES s ohledem na správní spolupráci podle kapitoly VI zmíněné směrnice.
Článek 30
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1024/2012,
25. oktoober 2012,
mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Kui liikmesriigid kohaldavad teatavaid liidu õigusakte, millega reguleeritakse kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumist siseturul, peavad nad tegema tõhusamat koostööd ja vahetama teavet omavahel ja komisjoniga. Kuna sageli ei ole kõnealustes õigusaktides täpsustatud selliseks teabevahetuseks kasutatavaid praktilisi vahendeid, on vaja kehtestada asjakohane tegutsemiskord.
(2)
Siseturu infosüsteem (Internal Market Information System, edaspidi „IMI”) on interneti kaudu kättesaadav tarkvararakendus, mille komisjon töötas välja koostöös liikmesriikidega, et aidata liikmesriikidel tegelikkuses täita liidu õigusaktides sätestatud teabevahetusnõudeid, luues piiriülest teabevahetust ja vastastikust abistamist lihtsustava keskse sidepidamisvahendi. Eelkõige on pädevatel asutustel IMI abil võimalik lihtsa ja ühtlustatud menetluse abil välja selgitada mõne teise liikmesriigi pädev asutus, hallata teabevahetust, sh isikuandmete vahetust, ning eelmääratletud ja -tõlgitud töökorralduste abil ületada keelebarjäär. Kui vastav funktsioon on kättesaadav, peaks komisjon pakkuma IMI kasutajatele olemasolevat täiendavat tõlkefunktsiooni, mis vastab nende vajadustele, on kooskõlas IMIs teabe vahetamist käsitlevate turva- ja konfidentsiaalsusnõuetega ning mille pakkumisega seonduvad kulud on mõistlikud.
(3)
Keelebarjääri ületamiseks peaks IMI olema põhimõtteliselt kättesaadav kõigis liidu ametlikes keeltes.
(4)
IMI eesmärk peaks olema täiustada siseturu toimimist, tagades liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise halduskoostöö korraldamiseks tõhusa ja kasutajasõbraliku vahendi ning lihtsustades sellega käesoleva määruse lisas loetletud liidu õigusaktide kohaldamist.
(5)
Komisjoni 21. veebruari 2011. aasta teatises „Ühtse turu parem juhtimine tänu paremale halduskoostööle: siseturu infosüsteemi (IMI) laiendamise ja arendamise strateegia” on esitatud kava IMI kasutuse võimaliku laiendamise kohta teistele liidu õigusaktidele. Komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatises „Ühtse turu akt: kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks - „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” rõhutatakse IMI olulisust asjaosalistevahelise koostöö tugevdamisel, sealhulgas kohalikul tasandil, parandades niiviisi ühtse turu juhtimist. IMI tõhusa toimimise tagamiseks tuleb seepärast kehtestada sellekohane kindel õigusraamistik ja ühtsed eeskirjad.
(6)
Kui liidu õigusakti mõne sätte kohaldamiseks peavad liikmesriigid vahetama isikuandmeid ja neid töötlema, tuleks kõnealust sätet käsitada isikuandmete töötlemiseks piisava õigusliku alusena, eeldusel et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 8 ja 52 sätestatud tingimused on täidetud. IMId tuleks eelkõige vaadelda kui vahendit, mida kasutatakse teabevahetuseks (kaasa arvatud isikuandmete vahetamiseks), mis vastasel juhul toimuks muude vahendite kaudu, sealhulgas tavaposti, faksi või e-postiga vastavalt õiguslikule kohustusele, mis liidu õigusaktidega on liikmesriikide asutustele ja organitele kehtestatud. IMI kaudu vahetatavaid isikuandmeid tuleks koguda, töödelda ja kasutada üksnes kooskõlas nende eesmärkidega, milleks neid algselt koguti, rakendades kõiki asjakohaseid kaitsemeetmeid.
(7)
IMI puhul on järgitud lõimitud andmekaitse põhimõtet, selle väljatöötamisel on peetud silmas andmekaitsealaste õigusaktide nõudeid ja see on algusest peale olnud andmekaitsesõbralik eelkõige seetõttu, et IMIs vahetatud isikuandmete kättesaadavusele on kehtestatud piirangud. Seepärast tagab IMI märkimisväärselt suurema kaitse ja turvalisuse kui muud teabevahetusmeetodid, näiteks tavapost, telefon, faks või e-post.
(8)
Liikmesriikidevaheline ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline elektroonilisel teel toimuv halduskoostöö peaks vastama isikuandmete kaitse eeskirjadele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4). Direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001 kasutatud mõisteid tuleks kasutada ka käesolevas määruses.
(9)
Komisjon pakub IMI-le tarkvara ja infotehnoloogia infrastruktuuri ning haldab neid, tagab IMI turvalisuse, juhib riiklike IMI koordinaatorite võrgustiku tööd ning osaleb IMI kasutajate koolitamisel ja tehnilisel toetamisel. Selleks peaks komisjonil olema juurdepääs üksnes sellistele isikuandmetele, mis on rangelt vajalikud tema käesolevas määruses sätestatud vastutusalasse kuuluvate ülesannete täitmiseks, nagu riiklike IMI koordinaatorite registreerimiseks. Komisjonil peaks olema juurdepääs ka mõne teise IMI osalise taotlusel selliste isikuandmete kättesaamiseks, mis on IMIs suletud ja millele andmesubjekt on taotlenud juurdepääsu. Komisjonil ei tohiks olla juurdepääsu IMIs halduskoostöö osana vahetatavatele isikuandmetele, välja arvatud juhul, kui liidu õigusaktis on komisjonile ette nähtud roll sellises koostöös.
(10)
Selleks et tagada läbipaistvus, eelkõige andmesubjektide jaoks, tuleks käesoleva määruse lisas loetleda liidu õigusaktide sätted, mille puhul IMId on vaja kasutada.
(11)
Tulevikus võib IMI kohaldamist laiendada uutele valdkondadele, kus see võib aidata tagada liidu õigusakti tõhusa rakendamise kulutasuval ja kasutajasõbralikul viisil, võttes arvesse tehnilist teostatavust ja üldist mõju IMI-le. Komisjon peaks tegema vajalikud katsed, et kontrollida IMI tehnilist valmisolekut mis tahes kavandatavaks laiendamiseks. Otsused IMI kohaldamise laiendamise kohta teistele liidu õigusaktidele tuleks vastu võtta seadusandliku tavamenetluse teel.
(12)
Katseprojektid on kasulik vahend selleks, et katsetada, kas IMI kohaldamise laiendamine on õigustatud, ning et kohandada tehnilisi võimalusi ja menetluskorda IMI kasutajate nõuetega enne IMI kohaldamise laiendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Liikmesriigid peaksid olema täielikult kaasatud otsuste tegemisse selle kohta, milliste liidu õigusaktide suhtes tuleks katseprojekti kohaldada, samuti selle katseprojekti üksikasjade kohta, et tagada katseprojektis IMI kasutajate vajadustega arvestamine ning isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete täielik järgimine. Sellised üksikasjad tuleks kindlaks määrata iga katseprojekti jaoks eraldi.
(13)
Käesoleva määruse ükski säte ei tohiks takistada liikmesriike ega komisjoni otsustamast kasutada IMId teabevahetuseks, mis ei hõlma isikuandmete töötlemist.
(14)
Käesolevas määruses tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad IMI kasutamist halduskoostööks ning mis muu hulgas võivad hõlmata üks-ühele teabevahetust, teavitamismenetlusi, hoiatusmehhanisme, vastastikust abistamist ja probleemide lahendamist.
(15)
Käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigust otsustada, millised riiklikud ametiasutused täidavad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi. Liikmesriigid peaksid suutma kohandada IMIga seotud ülesanded ja kohustused oma riigisiseste haldusstruktuuridega ning rakendada IMI konkreetse töökorraldusega seotud vajadusi. Liikmesriikidel peaks olema võimalik määrata täiendavaid IMI koordinaatoreid riiklike IMI koordinaatorite ülesandeid täitma kas üksinda või ühiselt koos konkreetses siseturuvaldkonnas, haldusalas või geograafilises piirkonnas või vastavalt mõnele muule kriteeriumile. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni nende määratud IMI koordinaatoritest, kuid neil ei peaks olema kohustust määratleda täiendavaid IMI koordinaatoreid IMIs, kui see ei ole nõutav IMI nõuetekohaseks toimimiseks.
(16)
Selleks et IMI kaudu saavutada tõhus halduskoostöö, peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama, et nende IMI osalistel on vajalikud vahendid oma kohustuste täitmiseks vastavalt käesoleva määruse sätetele.
(17)
Kuigi IMI on oma olemuselt pädevate asutuste vaheliseks halduskoostööks mõeldud sidepidamisvahend ega ole üldsusele kättesaadav, võib osutuda vajalikuks välja töötada tehnilised vahendid, mis võimaldavad süsteemivälistel osalistel, näiteks kodanikel, ettevõtjatel ja organisatsioonidel, pädevate asutustega suhelda, et esitada teavet või kätte saada andmeid või kasutada enda kui andmesubjekti õigusi. Sellised tehnilised vahendid peaksid hõlmama asjakohaseid andmekaitsemeetmeid. Turvalisuse kõrge taseme tagamiseks peaks iga selline avalik kasutajaliides olema välja töötatud selliselt, et see oleks tehniliselt täiesti eraldatud IMIst, millele peaks juurdepääs olema üksnes IMI kasutajatel.
(18)
IMI kasutamine SOLVITi võrgustiku tehniliseks toetamiseks ei tohiks mõjutada SOLVITi menetluse mitteametlikku olemust, sest see menetlus põhineb liikmesriikide vabatahtlikul kohustusel kooskõlas komisjoni 7. detsembri 2001. aasta soovitusega siseturu probleemide lahendamise võrgustiku „SOLVIT” kasutamise põhimõtete kohta (SOLVITit käsitlev soovitus) (5). SOLVITi võrgustiku jätkuvaks toimimiseks olemasoleva töökorra alusel võib ühe või rohkem riikliku IMI koordinaatori ülesandeid määrata SOLVITi keskustele seoses nende tööga, nii et nad saaksid tegutseda riiklikust IMI koordinaatorist sõltumatult. Isikuandmete ja konfidentsiaalse teabe töötlemisel SOLVITi menetluste osana tuleks kohaldada kõiki käesolevas määruses sätestatud tagatisi, mõjutamata SOLVITit käsitleva soovituse mittesiduvat olemust.
(19)
Ehkki IMI hõlmab internetipõhist kasutajaliidest IMI kasutajate jaoks, võib teatavatel juhtudel ja asjaomase liikmesriigi taotlusel olla asjakohane kaaluda tehnilisi lahendusi andmete edastamiseks otse riiklikest süsteemidest IMIsse, juhul kui sellised riiklikud süsteemid on juba välja töötatud, eelkõige teavitamismenetluste puhul. Selliste tehniliste lahenduste rakendamine peaks sõltuma nende teostatavusest ning nendega seonduvat kulu ja oodatavat kasu käsitleva hindamise tulemusest. Nimetatud lahendused ei tohiks mõjutada olemasolevaid struktuure ja riiklikku pädevuskorda.
(20)
Kui liikmesriigid on täitnud oma teavitamiskohustuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (6) artikli 15 lõike 7 alusel, kasutades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (7) kohast menetlust, ei tohiks neilt lisaks nõuda samasugust teavitamist IMI kaudu.
(21)
IMI kaudu toimuv teabevahetus tuleneb liikmesriikide asutuste õiguslikust kohustusest üksteist vastastikku abistada. Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks ei tohiks teave, mille pädev asutus saab IMI kaudu mõnelt teiselt liikmesriigilt, kaotada oma väärtust haldusmenetluses kasutatava tõendusmaterjalina üksnes seepärast, et kõnealune teave pärineb teisest liikmesriigist või et see on saadud elektroonilisel teel, ning pädev asutus peaks sellist teavet töötlema samamoodi nagu oma liikmesriigist pärinevaid analoogseid dokumente.
(22)
Andmekaitse kõrge taseme tagamiseks tuleb kehtestada isikuandmete IMIs säilitamise maksimumtähtajad. Kõnealused tähtajad peaksid siiski olema hästi tasakaalustatud, võttes piisavalt arvesse IMI nõuetekohase toimimise vajadust, samuti andmesubjektide õigust oma õigusi täielikult kasutada, näiteks saada tõendusmaterjali toimunud teabevahetuse kohta, et otsus edasi kaevata. Eelkõige ei tohiks säilitamistähtajad olla pikemad, kui on vajalik käesoleva määruse eesmärkide täitmiseks.
(23)
Käesoleva määruse eesmärkidega kooskõlas peaks olema võimalik töödelda IMI kasutajate nime ja kontaktandmeid, sealhulgas jälgida süsteemi kasutamist IMI koordinaatorite ja komisjoni poolt, teavitamist, koolitust ja teadlikkuse suurendamise algatusi ning koguda teavet siseturul tehtava halduskoostöö või vastastikuse abistamise kohta.
(24)
Euroopa andmekaitseinspektor peaks jälgima käesoleva määruse, sealhulgas asjakohaste andmeturbesätete kohaldamist ja püüdma seda tagada ning muu hulgas hoidma kontakti liikmesriikide andmekaitseasutustega.
(25)
IMI toimimise ja käesoleva määruse kohaldamise tulemuslikuks järelevalveks ja selle kohta aruannete koostamiseks on vaja, et liikmesriigid teeksid asjaomase teabe komisjonile kättesaadavaks.
(26)
Vastavalt käesolevale määrusele ja direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks liikmesriikides vastu võetud õigusaktidele tuleks andmesubjekte teavitada nende isikuandmete töötlemisest IMIs ja nende õigusest pääseda juurde iseendaga seotud andmetele, samuti õigusest lasta parandada ebaõiged andmed ja kustutada ebaseaduslikult töödeldud andmed.
(27)
Selleks et liikmesriikide pädevatel asutustel oleks võimalik rakendada halduskoostööks vajalikke õigussätteid ja tõhusalt IMI kaudu teavet vahetada, võib osutuda vajalikuks ette näha praktiline kord selliseks teabevahetuseks. Kõnealuse korra peaks vastu võtma komisjon eraldi rakendusaktina iga lisas loetletud liidu õigusakti jaoks või igat liiki halduskoostöömenetluse jaoks ning see peaks hõlmama olulisi tehnilisi võimalusi ja menetluskorda, mis on vajalikud asjaomaste halduskoostöömenetluste rakendamiseks IMI kaudu. Komisjon peaks tagama IMI jaoks tarkvara ja infotehnoloogia infrastruktuuri hooldamise ja arendamise.
(28)
Selleks et tagada piisav läbipaistvus andmesubjektide jaoks, tuleks avalikustada IMI eelmääratletud töökorraldused, küsimuste ja vastuste kogud, vormid ning muu halduskoostöömenetlustega seotud töökord.
(29)
Kui liikmesriik kehtestab vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 13 mõne piirangu või erandi seoses andmesubjektide õigustega, tuleks sellised piirangud ja erandid avalikustada, et tagada täielik läbipaistvus andmesubjektide jaoks. Sellised erandid ja piirangud peaksid olema vajalikud kavandatud eesmärgi jaoks ja sellega proportsionaalsed ning nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid kaitsemeetmeid.
(30)
Kui liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitakse rahvusvahelised lepingud, mis hõlmavad ka käesoleva määruse lisas loetletud liidu õigusaktide sätete kohaldamist, peaks olema võimalik lisada IMI toetatavatesse halduskoostöömenetlustesse ka IMI osaliste partnerid nendes kolmandates riikides, tingimusel et on kindlaks tehtud, et asjaomane kolmas riik tagab piisaval tasemel isikuandmete kaitse kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.
(31)
Komisjoni 12. detsembri 2007. aasta otsus 2008/49/EÜ siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (8) tuleks tunnistada kehtetuks. Komisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsust 2009/739/EÜ, millega nähakse ette tegutsemiskord Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ VI peatüki kohaseks elektrooniliseks teabevahetuseks liikmesriikide vahel, (9) tuleks jätkuvalt kohaldada selliste küsimuste suhtes, mis on seotud direktiivi 2006/123/EÜ alusel toimuva teabevahetusega.
(32)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (10).
(33)
Liikmesriikide töö tulemuslikkust käesoleva määruse tõhusal kohaldamisel tuleks jälgida IMI toimimist käsitleva iga-aastase aruande abil, mille aluseks on IMIst saadud statistilised andmed ja mis tahes muud asjakohased andmed. Liikmesriikide töö tulemuslikkust tuleks hinnata muu hulgas keskmise vastamise aja alusel, et tagada kiired ja kvaliteetsed vastused.
(34)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt eeskirjade kehtestamist selleks, et IMId saaks kasutada halduskoostöös, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende ulatuse ja toime tõttu saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
(35)
Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 22. novembril 2011 (11),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad siseturu infosüsteemi (Internal Market Information System, edaspidi „IMI”) kasutamiseks liikmesriikide pädevate asutuste vaheliseks ning liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vaheliseks halduskoostööks, sealhulgas isikuandmete töötlemiseks.
Artikkel 2
IMI loomine
Käesolevaga luuakse ametlikult IMI.
Artikkel 3
Reguleerimisala
1. IMId kasutatakse liikmesriikide pädevate asutuste vaheliseks või liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vaheliseks halduskoostööks, mis on vajalik selleks, et rakendada siseturuvaldkonna liidu õigusakte Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 26 lõike 2 tähenduses, mis näevad ette halduskoostöö, sealhulgas isikuandmete vahetamise liikmesriikide vahel või liikmesriikide ja komisjoni vahel. Kõnealused liidu õigusaktid on loetletud lisas.
2. Käesolevas määruses sätestatu ei muuda kohustuslikuks liidu mittesiduvate õigusaktide sätteid.
Artikkel 4
IMI laiendamine
1. Komisjon võib ellu viia katseprojekte, et hinnata, kas IMI võiks olla tõhus vahend nende liidu õigusaktide halduskoostööd puudutavate sätete rakendamisel, mida ei ole lisas loetletud. Komisjon võtab vastu rakendusakti, et määrata kindlaks, milliste liidu õigusaktide sätete osas katseprojekt ellu viiakse, ning näha ette iga projekti üksikasjad, eelkõige põhilised tehnilised võimalused ja menetluskorra, mis on vajalikud asjakohaste halduskoostööd käsitlevate sätete rakendamiseks. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinnangu katseprojekti tulemuste, sealhulgas andmekaitseküsimuste ja tõhusate tõlkefunktsioonide kohta. Kui see on asjakohane, võib hinnangule lisada seadusandliku ettepaneku määruse lisa muutmiseks, et laiendada IMI kohaldamist liidu õigusaktide asjakohastele sätetele.
Artikkel 5
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud mõisteid.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „IMI”- komisjoni väljatöötatud elektrooniline vahend, et hõlbustada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist või liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni vahelist halduskoostööd;
b) „halduskoostöö”- liikmesriikide pädevate asutuste või liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoni koostöö teabevahetuse ja andmetöötluse valdkonnas, sealhulgas teavitamise ja hoiatusteadete kaudu, või vastastikune abistamine, sealhulgas probleemide lahendamine, eesmärgiga paremini kohaldada liidu õigust;
c) „siseturuvaldkond”- õiguslik või funktsionaalne valdkond ELi toimimise lepingu artikli 26 lõike 2 tähenduses, kus kasutatakse IMId kooskõlas käesoleva määruse artikliga 3;
d) „halduskoostöömenetlus”- eelmääratletud IMI töökorraldus, mis võimaldab IMI osalistel üksteisega struktureeritult sidet pidada ja suhelda;
e) „IMI koordinaator”- liikmesriigi määratud organ, mis tagab IMI-le vajaliku toetuse selle tõhusaks toimimiseks kooskõlas käesoleva määrusega;
f) „pädev asutus”- riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil kindlaks määratud ja IMIs registreeritud organ, mille konkreetsed ülesanded on seotud siseriikliku õiguse või lisas loetletud liidu õigusaktide kohaldamisega ühes või mitmes siseturuvaldkonnas;
g) „IMI osalised”- pädevad asutused, IMI koordinaatorid ja komisjon;
h) „IMI kasutaja”- IMI osalise alluvuses töötav ja IMIs kõnealuse IMI osalise nimel registreeritud füüsiline isik;
i) „süsteemivälised osalised”- füüsilised või juriidilised isikud, v.a IMI kasutajad, kes võivad IMIga suhelda ainult eraldatud tehniliste vahendite abil ja vastavalt sellekohasele konkreetsele eelmääratletud töökorraldusele;
j) „sulgemine”- tehniliste vahendite kohaldamine, millega muudetakse isikuandmed IMI kasutajatele tavapärase IMI kasutajaliidese kaudu kättesaamatuks;
k) „ametlik lõpetamine”- IMI tehnilise vahendi kasutamine halduskoostöömenetluse lõpetamiseks.
II PEATÜKK
IMI-GA SEOTUD ÜLESANDED JA KOHUSTUSED
Artikkel 6
IMI koordinaatorid
1. Iga liikmesriik määrab ühe riikliku IMI koordinaatori, kelle kohustused on järgmised:
a)
IMI koordinaatorite ja pädevate asutuste registreerimine ja registreerimise valideerimine;
b)
tegutsemine liikmesriikide IMI osaliste põhilise kontaktpunktina IMIga seotud küsimustes, sealhulgas isikuandmete kaitsega seotud aspektidest teavitamise eesmärgil kooskõlas käesoleva määrusega;
c)
tegutsemine komisjoni esindajana IMIga seotud küsimustes, sealhulgas isikuandmete kaitsega seotud aspektidest teavitamise eesmärgil kooskõlas käesoleva määrusega;
d)
liikmesriikide IMI osalistele teadmiste, koolituse ja toetuse, sealhulgas põhilise tehnilise abi tagamine;
e)
IMI tõhusa toimimise tagamine, niivõrd kui see on nende kontrolli all, sealhulgas selle tagamine, et liikmesriikide IMI osalised reageerivad õigel ajal ja nõuetekohaselt halduskoostöötaotlustele.
2. Iga liikmesriik võib lõikes 1 nimetatud mis tahes ülesande täitmiseks määrata lisaks ühe või mitu IMI koordinaatorit vastavalt oma haldusstruktuurile.
3. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõigete 1 ja 2 kohaselt määratud IMI koordinaatorid ning nende ülesanded. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.
4. Kõik IMI koordinaatorid võivad tegutseda pädeva asutusena. Sel juhul on IMI koordinaatoril samad juurdepääsuõigused nagu pädeval asutusel. Kõik IMI koordinaatorid tegutsevad vastutava töötlejana enda kui IMI osalise andmetöötlustoimingute puhul.
Artikkel 7
Pädevad asutused
1. IMI vahendusel koostööd tehes tagavad pädevad asutused kooskõlas halduskoostöö menetlustega tegutsevate IMI kasutajate kaudu, et vastavalt kohaldatavale liidu õigusaktile reageeritakse lühima võimaliku ajavahemiku ja igal juhul nimetatud õigusaktis sätestatud tähtaja jooksul.
2. Pädev asutus võib esitada tõendusmaterjalina IMI kaudu elektrooniliselt saadud teavet, dokumente, järeldusi, avaldusi või tõestatud koopiaid samadel alustel kui tema oma riigist saadud teavet ning samal otstarbel kui see, milleks kõnealuseid andmeid algselt koguti.
3. Kõik pädevad asutused tegutsevad enda alluvuses oleva IMI osalise andmetöötlustoimingute puhul vastutava töötlejana ja tagavad andmesubjektidele, vajaduse korral koostöös komisjoniga, võimaluse teostada oma õigusi kooskõlas III ja IV peatükiga.
Artikkel 8
Komisjon
1. Komisjon vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:
a)
tagada IMI jaoks tarkvara ja infotehnoloogia infrastruktuuri turvalisus, kättesaadavus, hooldamine ja arendamine;
b)
tagada mitmekeelne süsteem, sealhulgas olemasolevad tõlkefunktsioonid, liikmesriikidega koostöös läbiviidav koolitus ja liikmesriike IMI kasutamisel abistav kasutajatugi;
c)
registreerida riiklikud IMI koordinaatorid ja võimaldada neile juurdepääsu IMI-le;
d)
töödelda IMIs isikuandmeid, kui see on käesoleva määrusega ette nähtud, kooskõlas lisas loetletud kohaldatavates liidu õigusaktides kindlaks määratud eesmärkidega;
e)
jälgida käesoleva määruse kohaldamist ning anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa andmekaitseinspektorile aru vastavalt artiklile 25.
2. Komisjonil on lõikes 1 loetletud ülesannete täitmiseks ning statistiliste aruannete koostamiseks juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud andmete töötlemisega IMIs.
3. Komisjon ei osale halduskoostöömenetlustes, mis hõlmavad isikuandmete töötlemist, välja arvatud juhul, kui see on nõutav lisas loetletud liidu õigusakti kohaselt.
Artikkel 9
IMI osaliste ja IMI kasutajate juurdepääsuõigused
1. IMI-le on juurdepääs üksnes IMI kasutajatel.
2. Liikmesriigid määravad IMI koordinaatorid ja pädevad asutused ning nende pädevusse kuuluvad siseturuvaldkonnad. Komisjonil võib selles protsessis olla nõuandev roll.
3. Iga IMI osaline annab asjakohased juurdepääsuõigused oma IMI kasutajatele siseturuvaldkonnas, mis kuulub tema pädevusse, ning vajaduse korral tühistab need.
4. Komisjon ja liikmesriigid tagavad asjakohased vahendid, et IMI kasutajatel oleks lubatud IMIs töödeldud isikuandmetele juurde pääseda üksnes teadmisvajaduse korral ja üksnes siseturuvaldkonnas või -valdkondades, kus neile on antud juurdepääsuõigus kooskõlas lõikega 3.
5. Keelatud on kasutada IMIs konkreetsel eesmärgil töödeldud isikuandmeid viisil, mis on vastuolus nimetatud algse eesmärgiga, välja arvatud juhul, kui see on sõnaselgelt ette nähtud siseriiklikus õiguses kooskõlas liidu õigusega.
6. Kui mõni halduskoostöömenetlus hõlmab isikuandmete töötlemist, on üksnes kõnealuses menetluses osalevatel IMI osalistel juurdepääsuõigus kõnealustele isikuandmetele.
Artikkel 10
Konfidentsiaalsus
1. Iga liikmesriik kohaldab oma IMI osaliste ja kasutajate suhtes oma ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kooskõlas siseriiklike või liidu õigusaktidega.
2. IMI osalised tagavad, et nende alluvuses töötavad IMI kasutajad austavad teiste IMI osaliste taotlust töödelda IMI kaudu vahetatavat teavet konfidentsiaalselt.
Artikkel 11
Halduskoostöömenetlused
IMI põhineb halduskoostöömenetlustel, millega rakendatakse lisas loetletud asjakohaste liidu õigusaktide sätteid. Komisjon võib asjakohasel juhul võtta vastu lisas nimetatud konkreetsete liidu õigusaktide või teatavat liiki halduskoostöömenetluste rakendusakte, nähes ette olulised tehnilised funktsioonid ja menetluskorra, mis on vajalikud asjaomaste halduskoostöömenetluste toimimiseks, sealhulgas, kui see on kohaldatav, artiklis 12 osutatud süsteemiväliste osalejate ja IMI vaheliseks suhtlemiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
Artikkel 12
Süsteemivälised osalised
Võib luua tehnilised vahendid, et võimaldada süsteemivälistel osalistel suhelda IMIga, kui suhtlemine on:
a)
ette nähtud liidu õigusaktiga;
b)
ette nähtud artiklis 11 osutatud rakendusaktiga, et hõlbustada lisas loetletud liidu õigusaktide sätete kohaldamise eesmärgil toimuvat liikmesriikide pädevate asutuste vahelist halduskoostööd, või
c)
vajalik taotluste esitamiseks, et andmesubjektid saaksid kasutada oma õigusi kooskõlas artikli 19 sätetega.
Kõik sellised tehnilised vahendid on IMIst eraldatud ega võimalda süsteemivälistele osalistele juurdepääsu IMI-le.
III PEATÜKK
ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE JA TURVALISUS
Artikkel 13
Eesmärgikohasus
IMI osalised vahetavad ja töötlevad isikuandmeid üksnes lisas loetletud asjakohastes liidu õigusaktides kindlaks määratud eesmärkidel.
Andmesubjektide poolt IMIsse esitatud andmeid kasutatakse vaid sel eesmärgil, milleks andmed esitati.
Artikkel 14
Isikuandmete säilitamine
1. IMIs töödeldud isikuandmed suletakse IMIs kohe, kui need ei ole enam vajalikud eesmärgil, milleks neid koguti, sõltuvalt igat liiki halduskoostöö eripärast ning üldreeglina hiljemalt pärast seda, kui halduskoostöömenetluse ametlikust lõpetamisest on möödunud kuus kuud.
Kui lisas loetletud kohaldatava liidu õigusaktiga on ette nähtud pikem ajavahemik, võib IMIs töödeldud isikuandmeid säilitada maksimaalselt 18 kuud pärast halduskoostöömenetluse ametlikku lõpetamist.
2. Kui lisas loetletud siduva liidu õigusakti kohaselt nõutakse IMI osalistele edasiseks kasutamiseks teabe repositooriumi, võib repositooriumis sisalduvaid isikuandmeid töödelda senikaua, kui sel otstarbel vajalik, ning kas andmesubjekti nõusolekul või kui see on ette nähtud kõnealuse liidu õigusaktiga.
3. Käesoleva artikli kohaselt suletud isikuandmeid töödeldakse (v.a andmete säilitamine) üksnes selleks, et tõendada, et IMI kaudu on vahetatud teavet andmesubjekti nõusolekul, välja arvatud juhul, kui töötlemist taotletakse olulise avaliku huviga seotud põhjustel.
4. Suletud andmed kustutatakse automaatselt IMIst pärast seda, kui halduskoostöömenetluse ametlikust lõpetamisest on möödunud kolm aastat.
5. Konkreetsel juhul pädeva asutuse selgesõnalisel taotlusel ja andmesubjekti nõusolekul võib isikuandmeid kustutada enne kohaldatava säilitamistähtaja lõppemist.
6. Komisjon tagab tehniliste vahenditega isikuandmete sulgemise ja kustutamise ning nende kohta väljavõtete tegemise kooskõlas lõikega 3.
7. Tagatakse asjakohased tehnilised vahendid, et innustada IMI osalisi lõpetama ametlikult halduskoostöömenetlused võimalikult kiiresti pärast teabevahetuse lõpuleviimist ning et võimaldada IMI osalistel kaasata vastutavaid IMI koordinaatoreid kõikidesse menetlustesse, millega on põhjendamatult tegeletud kauem kui kaks kuud.
Artikkel 15
IMI kasutajate isikuandmete säilitamine
1. Erandina artiklist 14 kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 IMI kasutajate isikuandmete säilitamise suhtes. Kõnealused isikuandmed hõlmavad täisnime ning kõiki elektroonilisi ja muid käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke kontaktandmeid.
2. IMI kasutajate isikuandmeid säilitatakse IMIs seni, kuni kõnealused isikud on IMI kasutajad, ning neid andmeid võib töödelda käesoleva määruse eesmärkide kohasel otstarbel.
3. Kui füüsiline isik ei ole enam IMI kasutaja, suletakse tema isikuandmed tehniliste vahendite abil kolmeks aastaks. Välja arvatud kõnealuste andmete säilitamine, töödeldakse neid üksnes selleks, et tõendada teabe vahetamist IMI kaudu, ning need kustutatakse kolme aasta möödudes.
Artikkel 16
Andmete eriliikide töötlemine
1. Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 1 kohaseid andmete eriliike võib IMI kaudu töödelda üksnes kõnealuse direktiivi artikli 8 lõigetes 2 ja 4 ning kõnealuse määruse artikli 10 lõikes 2 osutatud erijuhtudel ning nimetatud artiklites sätestatud asjakohaseid kaitsemeetmeid kasutades, et tagada nende isikute õigused, kelle andmeid töödeldakse.
2. IMIs võib töödelda õigusrikkumiste, kriminaalasjas tehtud süüdimõistvate otsuste või julgeolekumeetmetega seotud andmeid, millele osutatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikes 5 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõikes 5, tingimusel et rakendatakse nimetatud artiklites sätestatud kaitsemeetmeid, sealhulgas distsiplinaar-, haldus- või kriminaalkaristusi käsitlevat teavet või muud teavet, mis on vajalik füüsilise või juriidilise isiku hea maine loomiseks, kui selliste andmete töötlemine on lubatud andmetöötluse aluseks oleva liidu õigusaktiga või andmesubjekti selgesõnalisel nõusolekul, tingimusel et kasutatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikes 5 osutatud konkreetseid kaitsemeetmeid.
Artikkel 17
Turvalisus
1. Komisjon tagab, et IMI järgib andmete turvalisuse eeskirju, mille komisjon on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 22 kohaselt.
2. Komisjon kehtestab vajalikud meetmed, et tagada IMIs töödeldavate isikuandmete turvalisus, sealhulgas asjakohane andmetele juurdepääsu kontroll ja turvalisuse tagamise kava, mida ajakohastatakse.
3. Komisjon tagab, et turvaintsidendi korral on võimalik kontrollida, missuguseid isikuandmeid on IMIs töödeldud ning millal, millisel eesmärgil ja kes on seda teinud.
4. IMI osalised võtavad kõik menetluslikud ja korralduslikud meetmed, mis on vajalikud nende poolt IMIs töödeldud isikuandmete turvalisuse tagamiseks kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikliga 17.
IV PEATÜKK
ANDMESUBJEKTIDE ÕIGUSED JA JÄRELEVALVE
Artikkel 18
Andmesubjektide teavitamine ja läbipaistvus
1. Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklitele 10 ja 11 ning kõnealuse direktiiviga kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele tagavad IMI osalised võimalikult kiiresti andmesubjektide teavitamise nende isikuandmete töötlemisest IMIs ja juurdepääsust nende õigusi ja õiguste teostamist käsitlevale teabele, mis hõlmab vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja isiku- ja kontaktandmeid.
2. Komisjon teeb üldsusele kergesti ligipääsetaval viisil kättesaadavaks järgmise teabe:
a)
määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 11 ja 12 kohane IMIga seotud teave, esitatuna selges ja arusaadavas vormis;
b)
teave käesoleva määruse artikli 11 kohaste IMI halduskoostöömenetluste andmekaitseaspektide kohta;
c)
teave käesoleva määruse artiklis 20 osutatud erandite ja piirangute kohta, mis on seotud andmesubjektide õigustega;
d)
halduskoostöömenetluste vormid, IMI olulised funktsioonid ning nende andmete kategooriad, mida võib IMIs töödelda;
e)
terviklik loetelu kõigist IMIga seotud rakendusaktidest ja delegeeritud õigusaktidest, mis on vastu võetud kooskõlas käesoleva määruse või mõne muu liidu õigusaktiga, ning käesoleva määruse lisa konsolideeritud versioon ja sellesse teiste liidu õigusaktidega hiljem tehtud muudatused.
Artikkel 19
Õigus tutvuda andmetega, neid parandada ja kustutada
1. Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele tagavad IMI osalised andmesubjektile õiguse pääseda juurde endaga seotud andmetele IMIs, õiguse ebaõigete või -täpsete andmete parandamisele ning ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamisele. Vastutav IMI osaline parandab või kustutab andmed võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30 päeva jooksul pärast andmesubjektilt taotluse saamist.
2. Kui andmesubjekt vaidlustab artikli 14 lõike 1 kohaselt suletud andmete õigsuse või seaduslikkuse, registreeritakse kõnealune asjaolu koos õige ja parandatud teabega.
Artikkel 20
Erandid ja piirangud
Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui nad näevad oma siseriiklike õigusaktidega direktiivi 95/46/EÜ artikli 13 kohaselt ette erandid või piirangud seoses käesolevas peatükis sätestatud andmesubjektide õigustega.
Artikkel 21
Järelevalve
1. Liikmesriigi järelevalveasutus või -asutused, mis igas liikmesriigis on määratud ja millele on antud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 osutatud volitused (edaspidi „liikmesriigi järelevalveasutus”), jälgivad sõltumatult, et isikuandmete töötlemine, mida nende liikmesriigi IMI osalised teevad, oleks seaduslik, ning eelkõige tagavad, et käesolevas peatükis sätestatud andmesubjektide õigused oleksid käesoleva määruse kohaselt kaitstud.
2. Euroopa andmekaitseinspektor jälgib ja püüab tagada, et komisjon kui IMI osaline töötleks isikuandmeid kooskõlas käesoleva määrusega. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja volitusi.
3. Liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor tagavad oma vastava pädevuse raames, et IMI üle teostatakse koordineeritud järelevalvet ja et seda kasutavad IMI osalised.
4. Euroopa andmekaitseinspektor võib kutsuda liikmesriikide järelevalveasutusi vajaduse korral kohtumistele, et tagada lõikes 3 osutatud koordineeritud järelevalve IMI ja seda kasutavate IMI osaliste üle. Kohtumiste kulud kannab Euroopa andmekaitseinspektor. Vajaduse korral võidakse selleks ühiselt välja töötada edasised töömeetodid, sealhulgas kodukord. Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile saadetakse ühine tegevusaruanne vähemalt iga kolme aasta järel.
V PEATÜKK
IMI GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA
Artikkel 22
IMI kasutamine liikmesriikides
1. Liikmesriik võib kasutada IMId pädevate asutuste vaheliseks halduskoostööks oma territooriumil kooskõlas siseriikliku õigusega üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
kehtivaid halduskoostöömenetlusi ei ole vaja oluliselt muuta,
b)
liikmesriigi järelevalveasutust on teavitatud IMI kavandatavast kasutamisest, kui see on siseriikliku õiguse kohaselt nõutav, ning
c)
see ei avalda negatiivset mõju IMI tõhusale toimimisele IMI kasutajate jaoks.
2. Kui liikmesriik kavatseb IMId süstemaatiliselt kasutada riigisisestel eesmärkidel, teavitab ta oma kavatsusest komisjoni ja taotleb komisjonilt eelnevat nõusolekut. Komisjon kontrollib, kas lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud. Vajaduse korral ja kooskõlas käesoleva määrusega sõlmivad liikmesriik ja komisjon kokkuleppe, milles sätestatakse muu hulgas tehniline, rahastamis- ja organisatsiooniline kord, sealhulgas IMI osaliste kohustused IMI riigisiseseks kasutamiseks.
Artikkel 23
Teabevahetus kolmandate riikidega
1. Käesoleva määruse kohaselt võivad IMI osalised liidus ja nende partnerid mõnes kolmandas riigis vahetada IMIs isikuandmeid sisaldavat teavet üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
teavet töödeldakse mõne lisas loetletud liidu õigusakti sätte ja kolmanda riigi samasisulise sätte alusel;
b)
teavet vahetatakse või see tehakse kättesaadavaks vastavalt rahvusvahelisele kokkuleppele, millega nähakse ette:
i)
mõne lisas loetletud liidu õigusakti sätte kohaldamine kolmandas riigis,
ii)
IMI kasutamine ja
iii)
sellise teabevahetuse põhimõtted ja kord, ning
c)
kõnealune kolmas riik tagab isikuandmete nõuetekohase kaitse kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõikega 2, sealhulgas nõuetekohased kaitsemeetmed, millega tagatakse, et IMIs töödeldud andmeid kasutatakse üksnes sel otstarbel, milleks neid algselt vahetati, ning komisjon on vastu võtnud otsuse vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõikele 6.
2. Kui komisjon on IMI osaline, kohaldatakse IMIs töödeldud isikuandmete vahetamisel kolmandas riigis asuvate partneritega määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõikeid 1 ja 7.
3. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas nende kolmandate riikide loetelu, keda on volitatud vahetama isikuandmeid sisaldavat teavet kooskõlas lõikega 1, ja ajakohastab seda.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 24
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
3. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 25
Jälgimine ja aruandlus
1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande IMI toimimise kohta.
2. Hiljemalt 5. detsembri 2017 ning seejärel iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa andmekaitseinspektorile aruande IMIs sisalduvate isikuandmete kaitse, sealhulgas andmeturbe aspektide kohta.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud aruannete koostamiseks esitavad liikmesriigid komisjonile kogu teabe, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisega, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud andmekaitsenõuete tegeliku kohaldamisega.
Artikkel 26
Kulud
1. IMI arendamise, tutvustamise, toimimise ja hooldamise kulud kantakse Euroopa Liidu üldeelarvest, ilma et see piiraks artikli 22 lõike 2 kohast korraldust.
2. Kui liidu õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, katab iga liikmesriik kulud, mis on seotud IMI toimimisega liikmesriigi tasandil, sealhulgas koolituseks, tutvustamiseks ja tehniliseks abiks (kasutajatugi) vajaliku personaliga seotud kulud, ning kulud, mis on seotud IMI haldamisega riigi tasandil.
Artikkel 27
Kehtetuks tunnistamine
Otsus 2008/49/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 28
Tõhus kohaldamine
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse tõhus kohaldamine nende IMI osaliste poolt.
Artikkel 29
Erandid
1. Olenemata käesoleva määruse artiklist 4, võib 16. mail 2011 alustatud katseprojekti, mille eesmärk on kontrollida IMI sobivust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (12) artikli 4 rakendamiseks, jätkata enne käesoleva määruse jõustumist kehtestatud korra alusel.
2. Olenemata käesoleva määruse artikli 8 lõikest 3 ja artikli 12 esimese lõigu punktidest a ja b võib SOLVITi soovituse halduskoostööd käsitlevate sätete rakendamiseks IMI kaudu jätkuda komisjoni osalemine halduskoostöömenetlustes ning süsteemiväliste osaliste jaoks olemasolevate vahendite kasutamine enne käesoleva määruse jõustumist loodud korralduse kohaselt. SOLVITi soovituse kohaldamisel on IMIs töödeldavate isikuandmete puhul käesoleva määruse artikli 14 lõikes 1 osutatud ajavahemikuks 18 kuud.
3. Olenemata käesoleva määruse artikli 4 lõikest 1 võib komisjon alustada katseprojekti eesmärgiga hinnata, kas IMI on tõhus, kulutasuv ja kasutajasõbralik vahend Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)) (13) artikli 3 lõigete 4, 5 ja 6 rakendamiseks. Hiljemalt kaks aastat pärast katseprojekti alustamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud hinnangu, mis hõlmab ka kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) (14) loodud tarbijakaitsealase koostöö süsteemi ja IMI raames tehtava halduskoostöö vahelist seost.
4. Olenemata käesoleva määruse artikli 14 lõikest 1 jätkatakse kõnealuses valdkonnas kõikide maksimaalselt 18 kuu pikkuste ajavahemike kohaldamist, mille kohta on tehtud otsus direktiivi 2006/123/EÜ artikli 36 alusel seoses nimetatud direktiivi VI peatüki kohase halduskoostööga.
Artikkel 30
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 25. oktoober 2012