PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/495
ze dne 20. března 2015,
kterým se stanoví seznam sledovaných látek pro monitorování v rámci celé Unie v oblasti vodní politiky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES
(oznámeno pod číslem C(2015) 1756)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES ze dne 16. prosince 2008 o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky, změně a následném zrušení směrnic Rady 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS a 86/280/EHS a změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (1), a zejména čl. 8b odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES je stanoveno vypracování seznamu sledovaných látek, nejprve maximálně 10 látek nebo skupin látek, o nichž se shromažďují údaje z monitorování v rámci celé Unie pro účely podpory budoucího rozdělování látek podle priority v souladu s čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (2). V seznamu by měly být uvedeny matrice pro monitorování a případné metody analýzy, které nevyžadují nadměrné náklady.
(2)
Článek 8b směrnice 2008/105/ES stanoví mimo jiné podmínky a postupy pro monitorování látek zahrnutých do seznamu sledovaných látek, za účelem podávání zpráv o výsledcích monitorování ze strany členských států a aktualizace seznamu.
(3)
Tyto látky v seznamu sledovaných látek by se měly vybírat z látek, které podle dostupných informací mohou představovat na úrovni Unie významné riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, avšak pro něž nejsou dostatečné údaje z monitorování, aby bylo možné učinit závěr o skutečném riziku, které představují. U vysoce toxických látek používaných v mnoha členských státech a vypouštěných do vodního prostředí, které však nejsou monitorovány nebo jsou monitorovány pouze zřídka, by mělo být zváženo jejich zařazení do seznamu sledovaných látek. Uvedený postup výběru by měl vzít v úvahu informace uvedené v čl. 8b odst. 1 písm. a) až e) směrnice 2008/105/ES, přičemž by se měly zejména zohlednit nově se objevující znečišťující látky.
(4)
Monitorování látek ze seznamu sledovaných látek by mělo poskytnout vysoce kvalitní údaje o jejich koncentracích ve vodním prostředí, které jsou vhodné pro účely podpory hodnocení rizik podle zvláštního přezkumu podle čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES, které jsou základem pro určování prioritních látek. V uvedeném přezkumu by se mělo zvážit, zda budou látky, které představují významné riziko, začleněny do seznamu prioritních látek. Byla by rovněž stanovena určitá norma kvality životního prostředí, kterou by členské státy musely dodržovat. Návrh látek pro zařazení do seznamu prioritních látek by měl být předmětem posouzení dopadů.
(5)
V souladu s čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES by se diklofenak, 17-beta-estradiol (E2) a 17-alfa-ethinylestradiol (EE2) měly zahrnout do prvního seznamu sledovaných látek s cílem shromáždit údaje z monitorování pro účely snazšího stanovení vhodných opatření s cílem řešit rizika, která uvedené látky představují. Estron (E1) by měl být zahrnut do seznamu sledovaných látek z důvodu své blízké chemické příbuznosti s 17-beta-estradiolem, jehož je produktem rozkladu.
(6)
Komise během roku 2014 shromáždila údaje o různých dalších látkách, které by mohly být zařazeny do seznamu sledovaných látek. Zohlednila informační zdroje uvedené v čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES a konzultovala odborníky z členských států a skupiny zúčastněných stran. Stanovovalo se pořadí látek. Týkalo se to zejména látek, které měly při nedávno dokončeném přezkumu prioritních látek blízko k tomu, aby byly zařazeny mezi prioritní látky, pro něž jsou však ještě potřebné údaje z monitorování, aby bylo významné riziko potvrzeno. Týkalo se to rovněž několika dalších látek, které byly identifikovány jako potenciální nové znečišťujícílátky, pro něž byly k dispozici omezené nebo žádné údaje z monitorování. Riziko, které představuje každá z těchto látek, bylo vypočteno z dostupných informací o jejich vnitřní nebezpečnosti a o expozici životního prostředí těmto látkám. Expozice byla odhadnuta na základě údajů o rozsahu výroby a používání, přičemž byly zohledněny veškeré aktuální údaje z monitorování.
(7)
V průběhu shromažďování údajů o látkách v původním seznamu byly pro některé z uvedených látek zjištěny dodatečné údaje z monitorování. Dostupnost spolehlivých, aktuálních údajů pro alespoň čtyři členské státy byla považována za dostatečnou k tomu, aby látky nebyly zařazeny do seznamu sledovaných látek. Poté, co se uvedené látky přestaly používat, spolu s některými dalšími látkami, u nichž existovaly pochybnosti o jejich toxicitě nebo u nichž se očekávalo, že jejich používání bude ukončeno, byly jako látky, které se umístily v rámci pořadí na nejpřednějších místech, označeny tyto látky: oxadiazon, methiokarb, 2,6-di-terc-butyl-4-methylfenol, triallát, čtyři neonikotinoidové pesticidy, makrolidové antibiotikum erythromycin a 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamát. Tyto látky by tudíž měly být zahrnuty do seznamu sledovaných látek a označeny čísly organizace Chemical Abstracts Service (CAS) a čísly EU. Pátý neonikotinoidový pesticid a dvě další makrolidová antibiotika byly také stanoveny jako látky, které potenciálně představují významné riziko. Možnost, že by látky se stejným účinkem mohly mít aditivní účinky, je dalším důvodem pro jejich společné zahrnutí do seznamu sledovaných látek. Mělo by být možné analyzovat současně neonikotinoidy a rovněž makrolidová antibiotika, a umožnit jejich zařazení do seznamu.
(8)
V souladu s čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES Komise určila pro navrhované látky možné analytické metody. Detekční limit metody by měl být přinejmenším tak nízký jako předpokládaná koncentrace bez účinku specifická pro každou látku v příslušné matrici. Pokud nové informace povedou v případě určitých látek k poklesu předpokládané koncentrace bez účinku, mohl by být maximální detekční limit přijatelné metody snížen, přičemž uvedené látky zůstanou na seznamu. V případě analytických metod se má za to, že nevyžadují nadměrné náklady.
(9)
Za účelem srovnatelnosti by měly být všechny látky monitorovány ve všech vzorcích vody. Bylo by však vhodné monitorovat 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamát také v suspendovaných částicích nebo sedimentu, neboť má tendenci se do této matrice štěpit.
(10)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 21 odst. 1 směrnice 2000/60/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
První seznam sledovaných látek pro monitorování v rámci celé Unie uvedený v článku 8b směrnice 2008/105/ES je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 20. března 2015.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/495,
20. märts 2015,
millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas
(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1756 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/105/EÜ (mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ) (1) eriti selle artikli 8b lõiget 5,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikega 1 on ette nähtud, et kehtestatakse jälgimisnimekiri, mille esimene versioon võib sisaldada maksimaalselt 10 ainet või ainerühma, mille kohta kogutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (2) artikli 16 lõikes 2 ette nähtud edaspidise prioriteetseks tunnistamise toetamiseks kogu liidust seireandmeid. Nimekirjas tuleks iga aine kohta märkida selle seiremaatriks ning võimalik analüüsimeetod, mis ei too kaasa ülemääraseid kulutusi.
(2)
Direktiivi 2008/105/EÜ artikliga 8b on muu hulgas ette nähtud jälgimisnimekirja kantud ainete seire, liikmesriikide seiretulemusi käsitlevate aruannete esitamise ning nimekirja ajakohastamise tingimused ja kord.
(3)
Jälgimisnimekirja kantud ained tuleks valida selliste ainete hulgast, mille kohta kättesaadav teave osutab sellele, et need võivad liidu tasandil põhjustada veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu märkimisväärset ohtu, ning mille puhul seireandmed on tegeliku ohu kohta järelduste tegemiseks ebapiisavad. Jälgimisnimekirja kandmist tuleks kaaluda väga mürgiste ainete puhul, mida kasutatakse paljudes liikmesriikides ja lastakse veekeskkonda, kuid mille üle seiret ei teostata või teostatakse harva. Valiku tegemisel tuleks arvesse võtta direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 1 punktides a-e esitatud teavet, pöörates erilist tähelepanu uutele saasteainetele.
(4)
Jälgimisnimekirja kantud ainete seire peaks andma nende kontsentratsiooni kohta veekeskkonnas kvaliteetseid andmeid, mis toetaksid direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõike 4 kohase eraldi läbivaatamise raames riskihindamist, mille põhjal tehakse kindlaks prioriteetsed ained. Selliste ainete puhul, mida kõnealuse läbivaatamise tulemusena peetakse märkimisväärset ohtu kujutavaks, tuleks kaaluda nende kandmist prioriteetsete ainete loetellu. Samuti tuleks kehtestada keskkonnakvaliteedi standard, mida liikmesriigid peavad täitma. Kui tehakse ettepanek aine prioriteetsete ainete loetellu kandmiseks, tuleb koostada asjaomane mõjuhinnang.
(5)
Direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 1 kohaselt tuleks diklofenak, 17-beeta-östradiool (E2) ja 17-alfa-etinüülöstradiool (EE2) kanda esimesse jälgimisnimekirja, et koguda seireandmeid, millega hõlbustada nende ainetega seotud riskide maandamiseks sobivate meetmete kindlaksmääramist. Jälgimisnimekirja tuleks kanda ka östroon (E1), millel on lähedased keemilised seosed 17-beeta-östradiooliga, sest östroon on viimatinimetatud aine lagunemissaadus.
(6)
2014. aastal kogus komisjon andmeid mitme muu aine kohta, mille võiks jälgimisnimekirja kanda. Komisjon võttis arvesse direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikes 1 osutatud teabeallikaid ning konsulteeris liikmesriikide ekspertide ja sidusrühmadega. Ained järjestati tähtsuse järgi. Selle raames kaaluti eelkõige selliste ainete jälgimisnimekirja kandmist, mis kõige hiljutisema prioriteetsete ainete loetelu läbivaatamise käigus olid prioriteetseks aineks liigitamisele lähedal, kuid mille puhul oli olulise ohu kinnitamiseks vaja täiendavaid seireandmeid. Samuti kaaluti nimekirja kandmist mitmete muude ainete puhul, mida peetakse võimalikeks uuteks saasteaineteks, kuid mille kohta hiljutisi seireandmeid oli vähe või ei olnud üldse. Igast kõnealusest ainest tuleneva ohu taseme arvutamiseks kasutati kättesaadavat teavet nende olemusliku ohu kohta ja keskkonna kokkupuute kohta kõnealuse ainega. Kokkupuudet keskkonnaga hinnati tootmise ja kasutamise ulatust käsitlevate andmete põhjal, võttes arvesse kõiki tegelikke seireandmeid.
(7)
Esimesse nimekirja kantud ainete kohta andmete kogumise käigus leiti mõningate kõnealuste ainete kohta täiendavaid seireandmeid. Ainete jälgimisnimekirja kandmisest loobumiseks peeti piisavaks usaldusväärsete ja ajakohastatud andmete olemasolu vähemalt nelja liikmesriigi kohta. Kui need ained loetelust välja jätta, samuti teatavad muud ained, mille mürgisus seati kahtluse alla või mille kasutamine pidi eeldatavasti lõpetatama, olid järjestuses kõige kõrgemal kohal järgmised ained: oksadiasoon, metiokarb, 2,6-ditert-butüül- 4-metüülfenool, triallaat, neli neonikotinoid-pestitsiidi, makroliidide hulka kuuluv antibiootikum erütromütsiin ning 2-etüülheksüül-4-metoksütsinnamaat. Seega tuleks kõnealused ained koos Chemical Abstracts Service'i (CASi) numbri ja ELi numbriga samuti jälgimisnimekirja kanda. Lisaks leiti, et märkimisväärset ohtu võivad endast kujutada viies neonikotinoid-pestitsiid ja kaks muud makroliidide hulka kuuluvat antibiootikumi. Samuti on kõnealuste ainete üheaegne kandmine jälgimisnimekirja põhjendatud asjaoluga, et sama toimemehhanismiga ainetel võib olla kumulatiivne mõju. Neonikotinoide ja samamoodi makroliidide hulka kuuluvaid antibiootikume peaks olema võimalik samaaegselt analüüsida, et need saaks nimekirja kanda ainerühmadena.
(8)
Kooskõlas direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikega 1 on komisjon määranud kindlaks võimalikud meetodid nimekirja kandmiseks välja pakutud ainete analüüsimiseks. Meetodi avastamispiir peab iga aine puhul asjaomases maatriksis olema vähemalt sama madal kui selle ainespetsiifiline arvutuslik mittetoimiv sisaldus. Kui uue teabe mõjul vähendatakse konkreetsete ainete arvutuslikku mittetoimivat sisaldust, siis võib olla vajalik alandada meetodi suurimat lubatavat avastamispiiri senikauaks kui kõnealused ained nimekirja kuuluvad. Analüüsimeetodid ei too kaasa ülemääraseid kulutusi.
(9)
Võrreldavuse huvides peaks jälgima kõikide ainete esinemist veeproovi üldmahus. Siiski tuleks jälgida ka 2-etüülheksüül-4-metoksütsinnamaadi esinemist hõljuvates tahketes osakestes või settes, sest kõnealune aine satub sageli nendesse maatriksitesse.
(10)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Direktiiv 2008/105/EÜ artiklis 8b osutatud esimene jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse seireandmeid kogu liidust on sätestatud käesoleva otsuse lisas.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 20. märts 2015