PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1346/2014,
17. detsember 2014,
millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
2002. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 21 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 18,3 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”).
(2)
Määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (3) kehtestas nõukogu Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu määraga 7,1 %.
(3)
Komisjon kiitis otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks ühe India eksportiva tootja, nimelt Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse seoses dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega.
(4)
2004. aasta veebruaris suurendas nõukogu pärast absorptsioonivastase kordusuurimise tegemist määrusega (EÜ) nr 236/2004 (5) HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tõstes selle 21 %lt 33,7 %ni.
(5)
2004. aasta märtsis tunnistas komisjon pärast Kokani vabatahtlikku hinnakohustusest loobumist otsusega 2004/255/EÜ (6) kehtetuks otsuse 2002/611/EÜ.
(6)
Komisjon kiitis otsusega 2006/37/EÜ (7) heaks Kokani pakutud uue hinnakohustuse seoses Indiast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega. Nõukogu määruseid (EÜ) nr 1338/2002 ja (EÜ) nr 1339/2002 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (8).
(7)
Määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (9) kehtestas nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist HRVst ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1010/2008 (10) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning muutis Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(8)
Pärast teate avaldamist HRVst ja Indiast pärit impordile kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (11) sai komisjon 1. juulil 2013 nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas CUF - Quimicos Industriais (edaspidi „taotluse esitaja” või „CUF”), kes on sulfaniilhappe ainutootja liidus, esindades seega liidu toodangust 100 %.
(9)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(10)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (12) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Paralleelne uurimine
(11)
Lisaks algatas komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega (13) Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 (14) artiklile 18.
5. Uurimine
5.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(12)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni ehk 30. septembrini 2013 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
5.2. Asjaomased isikud
(13)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, HRV ja India eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(14)
Ainsale liidu tootjale kui ainsale taotluse esitanud huvitatud isikule võimaldati ärakuulamine.
5.3. Väljavõtteline uuring
(15)
Võttes arvesse India ja HRV eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(16)
Komisjon sai väljavõttelise uuringu vormile vastuse kahelt India eksportivalt tootjalt, kuid mitte üheltki Hiina eksportivalt tootjalt. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(17)
Üks sõltumatu importija vastas uuringu vormile, kuid ei importinud vaatlusalust toodet vaatlusalustest riikidest ega vastanud küsimustikule. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(18)
Kuna liidu tootjaid on ainult üks, siis liidu tootjatele väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
5.4. Uurimine
(19)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, kahele India eksportivale tootjale, teadaolevatele importijatele ja liidu kasutajatele.
(20)
Kahest India eksportivast tootjast vastas küsimustikule täielikult vaid üks (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). See India tootja esindas suurt osa India koguekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(21)
Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
Liidu tootja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksportiv tootja ja võrdlusriigi tootja:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Liidu kasutajad:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksamaa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Hispaania.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(22)
Vaatlusalune toode on sulfaniilhape, mida praegu liigitatakse CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla. On olemas kaks sulfaniilhappe klassi, mis määratletakse vastavalt nende puhtusastmele: tehniline klass ja puhastatud klass. Lisaks sellele kaubastatakse puhastatud klassi sulfaniilhapet mõnikord sulfaniilhappe soola kujul. Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel. Piiratud kasutamist täheldati ka ravimitööstuses. Ehkki ei saa eitada, et mõlemal klassil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena, näitas uurimine ka seda, et praktikas on asendatavus piiratud. Eelkõige kasutajad, kes vajavad puhastatud klassi sulfaniilhapet, saaksid tehnilise klassi toodet kasutada üksnes juhul, kui neil on võimalik seda ise täiendavalt puhastada. Kasutajad, kes vajavad või eelistavad tehnilise klassi sulfaniilhapet, võiksid teoreetiliselt kasutada ka puhastatud klassi sulfaniilhapet, kuid hinnaerinevuse (20-25 %) tõttu ei ole see lahendus majanduslikult jätkusuutlik.
(23)
Sulfaniilhape on üksnes tooraine ning selle peamised füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused on päritolumaast sõltumatult ühesugused. Seega leiti, et vaatlusalusel tootel ning vaatlusaluste riikide eksportivate tootjate toodetud ja oma siseturul või kolmandatesse riikidesse müüdavatel toodetel ning liidu tootja toodetud ja liidu turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsilised ja keemilised omadused ja peamiselt samad kasutusviisid ning seega käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(24)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuris komisjon, kas dumpingut praegu esineb ja kas HRVst ja Indiast pärit impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
1. Sissejuhatavad märkused
1.1. HRV
(25)
Aegumise läbivaatamise algatamisel pöördus komisjon 39 Hiina eksportiva tootja ning Hiina ametiasutuste poole. Ükski neist tootjatest ei ole oma seisukohta esitanud ega koostööd teinud.
(26)
Komisjon teavitas Hiina ametiasutusi ja asjaomaseid eksportivaid tootjaid kavatsusest kasutada parimaid kättesaadavaid andmeid oma järelduste tegemiseks algmääruse artikli 18 alusel. Kõnealused isikud ei esitanud selle kohta ühtki märkust.
(27)
Seetõttu tehti järeldused dumpingu ning selle kordumise tõenäosuse kohta olemasolevate andmete põhjal, st taotluse esitajatelt saadud teabe, eriti läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ning Eurostati andmete põhjal.
(28)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel imporditi HRVst liitu vaid väike kogus vaatlusalust toodet.
1.2. India
(29)
Aegumise läbivaatamist algatades pöördus komisjon 25 teadaoleva India eksportiva tootja poole, kellest vaid üks, nimelt Kokan, vastas küsimustikule ja tegi uurimises koostööd. See äriühing esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enamikku India ekspordist liitu.
(30)
Vaatlusalusel perioodil tegutses kõnealune eksportiv tootja komisjoni poolt heaks kiidetud hinnakohustuse alusel ja täitis nimetatud hinnakohustust.
2. Dumpinguhinnaga müük
2.1. HRV
2.1.1. Võrdlusriik
(31)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse normaalväärtus kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.
(32)
Esialgses uurimises kasutati Indiat võrdlusriigina normaalväärtuse määramiseks HRV puhul. Algatamisteates nimetati India võrdlusriigiks ja huvitatud isikuid kutsuti üles seda valikut kommenteerima. Kommentaare ei esitatud ning puudusid märgid selle kohta, nagu ei oleks India enam sobiv valik. Liidu tootmisharu pakkus oma läbivaatamistaotluses võrdlusriigiks USAd, kuid kuna USAs on vaid üks tootja ning USAd on juba enam kui 20 aastat kaitsnud Hiinast ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, lükati see ettepanek tagasi. Seega valiti võrdlusriigiks ka käesolevas uurimises India.
(33)
Seetõttu kasutati koostööd tegeva India eksportiva tootja andmeid.
2.1.2. Normaalväärtus
(34)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegeva tootja, nimelt Kokani andmete põhjal. Normaalväärtus määrati omamaise müügi alusel (vt põhjendused 42-47).
2.1.3. Ekspordihind
(35)
Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega ja seega Hiina hindasid käsitleva konkreetse teabe puudumist, määrati ekspordihind kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18 ning selleks kasutati statistilisi allikaid (Eurostat). Hinnangute põhjal vastavad selle infoallika andmed tegelikele hindadele, mida Hiina eksportijad liidu klientidelt küsivad.
2.1.4. Võrdlus
(36)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(37)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti ekspordihinda kohanduste näol nõuetekohaselt ja vajaduse korral arvesse. Selleks, et väljendada ekspordihinda tehasest hankimise tasandil ja läbivaatustaotluses esitatud teabe alusel, kohandas komisjon Eurostati andmetel põhinevat CIF-hinda veo-, kindlustus-, käitlemis- ja laenukulude puhul. Kõnealused kohandamised moodustasid 5-10 % CIF-hinnast.
2.1.5. Dumpinguhinnaga müük
(38)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel.
(39)
Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega, puudub teave imporditava tootevaliku kohta. Ehkki puudus teave puhastatud ja tehnilise sulfaniilhappe impordikoguste kohta, leiti, et isegi eeldusel, et kogu import koosneb puhastatud klassi sulfaniilhappest, mis on keskmiselt 20 % kallim tehnilise klassi sulfaniilhappest, on Eurostati impordihinnad tasemel, mis võrdlusriigi normaalväärtustega võrreldes ei anna tunnistust dumpingu olemasolust.
(40)
Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 28, oli impordimaht Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike. Asjaomastes tööstusharudes ollakse üldiselt seisukohal, et sulfaniilhappe väikestes kogustes ja sihtotstarbeliste tarnete ühiku hinnad on tunduvalt suuremad kui suurtes kogustes regulaarsete tellimuste puhul, mis võib seletada impordihindade kõrget taset Eurostati andmetel.
(41)
Ehkki olemasolevad arvandmed näitavad negatiivset dumpingumarginaali, ei pruugi selline järeldus olla asjakohane, sest imporditud kogused olid väikesed ja teave imporditava tootevaliku kohta puudus, mis omab tähtsust puhastatud ja tehnilise klassi märkimisväärse hinnaerinevuse tõttu.
2.2. India
2.2.1. Normaalväärtus
(42)
Ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja iga vaatlusaluse toote liigi omamaine müük toimus tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(43)
Iga tooteliigi puhul määrati kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele omamaisel turul ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(44)
Kogu omamaine müük toimus arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga ning kasumlik omamaine müük moodustas seega enam kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust. Seetõttu põhines normaalväärtus iga tooteliigi puhul tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel toimunud asjaomase tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.
(45)
Taotluse esitaja väitis, et India turule siseneva Hiinast pärit impordi surve mõjutas India omamaiseid hindu ja seega normaalväärtuse määramist.
(46)
Vastavalt põhjendusele 44 moodustas kasumlik omamaine müük enam kui 80 % iga tootetüübi müügimahust tervikuna ning seega tuli normaalväärtuse aluseks võtta tegelik omamaine hind. Sõltumata sellest, kas Hiinast pärit import avaldas survet India omamaisele turule, määratakse normaalväärtus igal juhul nii, et nimetatud surve hindamist ei mõjuta. Kui teatava tootetüübi müük oleks kasumlik 80 % ulatuses või alla selle, tuleks normaalväärtuse määramisel võtta aluseks just kasumlik müük. Kui aga teatava tootetüübi müük tervikuna muutuks kahjumlikuks, tuleks normaalväärtuse aluseks võtta tootmiskulud tervikuna koos põhjendatud kasumimarginaaliga.
(47)
Seega leiab komisjon, et taotluse esitaja esitatud väide ei ole normaalväärtuse arvutamise seisukohast asjakohane.
2.2.2. Ekspordihind
(48)
Vaatlusalust toodet eksporditi liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja ekspordihind määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(49)
Taotluse esitaja väitis, et benseeni hinna muutumise ning Indiast liitu eksporditavate toodete hinna muutumise vahel on vastuolu. Taotluse esitaja arvates oli see eriti tähelepanuväärne, kuna komisjoni aktsepteeritud minimaalne hinnakohustus oli indekseeritud benseeni hinna muutumise järgi. Taotluse esitaja väitis ka seda, et kõnealune hinnakohustus muutis India peamise eksportiva tootja hinnad ebatüüpiliseks.
(50)
Komisjon leidis, et benseen toorainena, millest toodetakse aniliini, mis on peamine sulfaniilhappe tooraine, ei moodusta rohkem kui 50-60 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest. Lisaks sellele piiratakse hinnakohustuse indekseerimisklausliga benseeni hinnamuutuste mõju miinimumhinnale. Peale selle kontrolliti minimaalse hinnakohustuse järgimist kohapealsel kontrollkäigul ja leiti, et ekspordihindade tase oli püsivalt ja märkimisväärselt kõrgem hinnakohustusega ette nähtud miinimumhindade tasemest, vähendades sellega hinnakohustuse mõju.
(51)
Lisaks väitis taotluse esitaja, et suure tõenäosusega valmistasid India eksportivad tootjad liitu eksportimiseks väikestes kogustes tarneid, mille hetkehind oleks kujunenud kõrgeks, tõstes sellega kunstlikult ekspordihindade taset.
(52)
Uurimine ei näidanud, et Kokan, peamine India eksportiv tootja, oleks kõnealuse müügiga tegelenud. Valdav osa (üle 99 %) India ülejäänud eksportijate müügist liitu koosnes samuti kogustest, mida ei saa käsitleda hetkemüügina.
(53)
Eelöeldust lähtuvalt lükatakse taotluse esitaja väited India ekspordihindade ebapiisava esinduslikkuse kohta tagasi.
2.2.3. Võrdlus
(54)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(55)
Selle alusel kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid, allahindlusi ja vahenduskulusid, kui oli selge, et need mõjutasid hindade võrreldavust. Kõnealune kohandamine moodustab 6-10 % CIF-hinnast ühenduse piiril.
2.2.4. Dumpinguhinnaga müük
(56)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(57)
Selle põhjal oli koostööd tegeva eksportiva tootja puhul arvestatud dumpingumarginaal negatiivne. Järelikult ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut.
(58)
Taotluse esitaja väitis, et järeldust dumpingu puudumise kohta peamise eksportiva tootja puhul ei saa laiendada teistele India eksportivatele tootjatele, kuna ekspordihinnad põhinevad impordi minimaalsel hinnakohustusel.
(59)
India peamise eksportiva tootja ekspordihinnad olid aga tasemel, mis oli tunduvalt kõrgem minimaalsest hinnakohustusest. Ühtlasi oli teiste India eksportivate tootjate ekspordihind Eurostati andmetel tunduvalt kõrgem peamise eksportiva tootja ekspordihindadest. Lisaks näitas uurimine, et koostööd tegeva eksportiva tootja hinnad ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse, kes ei ole kehtestanud hinnakohustust või dumpinguvastaseid tollimakse, olid tasemelt sarnased sama tootja hindadega ekspordi puhul liitu ja seega ei olnud tegemist dumpinguga. Seega järeldab komisjon, et India ekspordihinnad olid määratud hinnakohustusest sõltumatult ja vastavalt turutingimustele.
(60)
Taotluse esitaja väide, nagu oleks dumping tulnud tuvastada teiste India eksportivate tootjate puhul, lükatakse seega tagasi.
3. Dumpingu kordumise tõenäosus
3.1. Sissejuhatavad märkused
(61)
USA dumpinguvastased meetmed Indiast ja HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning tasakaalustavad meetmed India suhtes on kehtinud juba 1992. aastast. 2011. aastal pikendas USA kaubandusministeerium Indiast pärit impordi suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid 43,7 % tasemel ning Indiast ja HRVst pärit impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid vahemikus 19,1-114,8 %. Sellise meetmete tasemega suleti USA turg tulemuslikult Indiast ja Hiinast pärit impordile.
3.2. HRV
(62)
HRV olemasolevat tootmisvõimsust hinnati liidu tootja ja ainsa USA tootja Nation Ford Chemical Company (edaspidi „NFC”) andmete alusel, mis esitati Hiinast pärit sulfaniilhappe suhtes kehtestatud USA dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise käigus (USITC publication 4270).
(63)
NFC osutas, et HRV tootmisvõimsus võimaldaks toota 65 500 tonni sulfaniilhapet aastas, mis on kooskõlas taotluse esitaja hinnanguga, kus väideti Hiina tootmisharu koostatud uurimuse põhjal, et Hiina olemasolev tootmisvõimsus on vahemikus 65 500 kuni 82 000 tonni. Vaba tootmisvõimsuse määraks hinnati 20 %, mis moodustaks 13 100-16 400 tonni. See on üle kahe korra rohkem kui liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel.
(64)
Taotluse esitaja väitis lisaks, et Hiina eksportijad suutsid siseneda ka India turule, ja esitas selle väite tõestuseks statistilisi andmeid India valitsuse ekspordi ja impordi andmebaasist. Andmetest selgus, et Hiinast pärit puhastatud sulfaniilhappe import Indiasse on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eelnevate perioodidega võrreldes märkimisväärselt kasvanud, kusjuures hinnad on löönud alla koostööd tegeva India tootja puhastatud klassi sulfaniilhappe omamaised müügihinnad. Kuna puhastatud klassi sulfaniilhappe normaalväärtuseks määrati India ainsa koostööd tegeva tüüpilistes kogustes tootja puhastatud klassi sulfaniilhappe omamaise müügi alusel 92 500 kuni 112 500 ruupiat (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna), tehes vajalikud kohandused veo- ja kindlustuskulude arvestamiseks, näitavad andmed, et Hiina puhastatud klassi sulfaniilhappe import jõudis India turule dumpinghinnaga vahemikus 82 500 kuni 92 500 ruupiat (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna). Täheldatud dumpinguhinnaga import India turule mõjutas hinnangut Hiina eksportivate tootjate oodatavale käitumisele juhul, kui kehtivad meetmed peaksid aeguma.
(65)
Võttes arvesse Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja teavet nende hinnakujunduspoliitika kohta kolmanda riigi turul, mida ei kaitse kaubanduse kaitsemeetmed, esineb meetmete aeguda laskmisel dumpingu kordumise tõenäosus.
3.3. India
(66)
India tootmise koguvõimsust hinnati samuti NFC ja ainsa liidu tootja esitatud andmete alusel.
(67)
Taotluse esitaja hinnangul oli India tootmise koguvõimsus ligikaudu 13 500 tonni, millest 2 700 tonni võib pidada vabaks tootmisvõimsuseks. Need arvandmed on täielikult kooskõlas ainsa USA tootja NFC esitatud andmetega USA uurimises.
(68)
Taotluse esitaja väitis, et 2 700 tonni suurune vaba tootmisvõimsus on tema müügile ohtlik, sest kujutab endast märkimisväärset osa liidu tarbimisest, ning et selline vaba tootmisvõimsus suureneb tõenäoliselt seoses Hiina toodete üha suurema kättesaadavusega India turul, mistõttu suureneb ka soov eksportida.
(69)
Seoses sellega märkis komisjon, et peamine India eksportiv tootja loovutas oma staatuse ekspordisuunitlusega üksusena 2013. aastal, kavatsedes suurendada müüki omamaisel turul. Kõnealune müük oli varem EOU-kava tingimuste kohaselt väga piiratud. Äriühing kinnitas, et vaatamata Hiinast pärit impordi kasvule ei tunneta ta survet Hiina konkurentidelt, mis puutub tehnilise klassi sulfaniilhappesse (millest Kokan peamiselt on huvitatud), ning nende hinnangul on India turul head arenguväljavaated. Seega ei ole põhjust eeldada, et India tootjate vaba tootmisvõimsus suunatakse liitu seoses väidetava Hiina surve tõttu India turul.
(70)
India hinnangulisele vabale tootmisvõimsusele vaatamata dumping tõenäoliselt ei kordu, kuna eksport liitu ega kolmandatesse riikidesse ei toimunud dumpinguhinnaga.
(71)
Uurimine ei näidanud, nagu oleks koostööd tegev eksportiv tootja kasutanud kolmandatesse riikidesse müües teistsugust hinnakujunduspoliitikat kui liitu eksportimisel. Kolmandatesse riikidesse eksporditud märkimisväärsete koguste hinnad olid tasemel, mis on võrreldav liidu tootmisharu müügihindadega sõltumatutele klientidele.
(72)
Teatavakstegemisele järgnenud avalduses esitas taotluse esitaja uusi statistilisi andmeid ja väitis nende alusel, et India on eksportinud Türgisse dumpinguhinnaga.
(73)
Komisjon tegi kindlaks ja võttis uurimise alla sarnase koguse India ekspordist Türgisse ning leidis, et see pärineb koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt. Seega võis komisjon oma arvutustes tugineda täpsematele ja üksikasjalikumatele andmetele nii tootevaliku kui ka hinnataseme kohta. Komisjon kinnitab, et vastavat mahtu ei eksporditud dumpinguhinnaga.
3.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(74)
Kuna HRV puhul koostöö puudus ja seega puudusid ka äriühinguspetsiifilised andmed Hiina vaba tootmisvõimsuse kohta ja hinnakujunduspoliitika kohta kolmandates riikides, tehti järeldused kättesaadavate faktide põhjal.
(75)
Arvestades, et kättesaadavad faktid osutavad Hiina suurele vabale tootmisvõimsusele ja dumpinguhinnaga müügile kolmandate riikide turgudel koos liidu turu atraktiivse hinnatasemega, võib dumpingu kordumist pidada tõenäoliseks.
(76)
India puhul aga dumpingu kordumise tõenäosus puudus, mis tuleneb dumpingu puudumisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel, Hiinaga võrreldes märgatavalt väiksemast vabast tootmisvõimsusest ning liitu ja mujale maailma suunatud ekspordi kõrgest hinnatasemest.
D. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu määratlus
(77)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tootis liidus samasugust toodet üksainus liidu tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % liidu toodangust ning kes kujutab endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
2. Liidu tarbimine
(78)
Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:
-
liidu tootmisharu samasuguse toote müügimahud liidu turule;
-
sulfaniilhappe impordimahud (TARICi tase) liidu turule Eurostati admetel.
(79)
Võttes arvesse, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast ning et USAs on vaid üks eksportiv tootja, siis on konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks teave alljärgnevates tabelites esitatud indekseeritud kujul.
Tabel 1
Tarbimine liidu turul
Maht (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine (2010 = 100)
100
106
106
114
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.
(80)
Uurimine näitas, et sulfaniilhappe turg suurenes vaatlusaluse perioodi vältel järk-järgult ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks kasvanud 14 % võrra.
3. Import vaatlusalustest riikidest
a) Impordimaht ja turuosa
Tabel 2
Import vaatlusalustest riikidest
Impordimaht (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina RV
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Vaatlusalused riigid kokku
100
110
30
6
Allikas: Eurostat.
Tabel 2a
Import asjaomastest riikidest
Impordimaht (vahemikud) (15)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina RV
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Asjaomased riigid kokku
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Allikas: Eurostat.
Tabel 3
Vaatlusaluste riikide turuosa
Turuosa (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiinast pärit impordi turuosa
100
73
13
1
India impordi turuosa
100
397
177
46
Vaatlusalused riigid kokku
100
103
28
5
(81)
Kui vaadelda iga riiki eraldi, vähenes Hiinast pärit impordi kogus 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 99 % ning nende turuosa kahanes sama perioodi vältel samuti 99 %.
(82)
Impordimaht Indiast vähenes vaatlusalusel perioodil 48 % ning samal perioodil vähenes turuosa 54 %.
(83)
Vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe impordi koondmaht vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 94 % võrra ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul langenud väga madalale tasemele. Sarnaselt vähenes vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe impordi turuosa vaatlusaluse perioodi vältel 95 % võrra ning langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul väga madalale tasemele.
b) Impordihinnad
Tabel 4
Vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRVst pärit impordi hinnaindeks (2010 = 100)
100
92
104
164
Indiast pärit impordi hinnaindeks (2010 = 100)
100
79
84
92
Vaatlusaluste riikide keskmised impordihinnad (indeks) (2010 = 100)
100
93
104
126
Allikas: Eurostat.
Tabel 4a
Vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad
Hinnavahemikud (16)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRVst pärit impordi hind
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Indiast pärit impordi hind
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Keskmised impordihinnad vaatlusaluste riikide kaupa
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Allikas: Eurostat.
(84)
HRVst pärit sulfaniilhappe keskmine impordihind vähenes 2011. aastal 8 % ja näitas seejärel suurenemistendentsi koos väga järsu, 64 %lise tõusuga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(85)
Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmised hinnad langesid samuti 2011. aastal 21 % ja tõusid seejärel järk-järgult, kuid jäid siiski 8 % alla 2010 aasta hinnataseme.
c) Hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise tase
(86)
Hiina eksportivate tootjate väikeste müügikoguste ning imporditud tootevalikut käsitleva teabe puudulikkuse tõttu ei olnud võimalik usaldusväärselt arvutada hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise määra. Tuginedes hinnangule Hiinast pärit toodete Eurostati impordihindade kohta põhjenduses 39, ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ega turuhinnast madalama hinnaga müümist.
(87)
Tuginedes liidu tootmisharu esitatud impordistatistikale, mida on käsitletud põhjenduses 64, leiti, et Hiinast pärit puhastatud klassi sulfaniilhappe hindades India turul, kohandatuna vastavalt liidu 6,5 %-lisele imporditollimaksule vaatlusaluselt tootelt ja 2 %-listele impordijärgsetele kuludele (tollivormistuskulud), esineb hinna allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müümist 5-15 % ulatuses võrreldes liidu tootmisharu müügihindadega..
(88)
India puhul ei tuvastatud hindade allalöömist ega turuhinnast madalama hinnaga müümist. Kuna arvutused põhinesid vaid ühe koostööd tegeva eksportiva tootja müügiandmetel, ei olnud konfidentsiaalse äriteabe kaitsmise huvides võimalik täpseid arvandmeid avalikustada. Hindade allalöömine ja turuhinnast madalama hinnaga müümine leiti olevat vahemikus - 20 kuni - 40 %.
(89)
Pärast teatavakstegemist ja liidu tootja esitatud kommentaare arvutas komisjon Eurostati andmete põhjal välja hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise Indiast pärit ülejäänud impordi puhul. Nende andmete põhjal nimetatud impordi puhul hindade allalöömist ega turuhinnast madalama hinnaga müümist ei esinenud. Seega kinnitatakse põhjenduses 88 esitatud järeldused. Peale selle võrreldi liidu tootmisharu toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote hindu India eksportijate poolt mujal maailmas müüdud vaatlusaluse toote hindadega. Ka see võrdlus ei näidanud hindade allalöömist või turuhinnast madalama hinnaga müümist.
(90)
Lisaks esitas liidu tootja uued arvutused, mis näitasid, et erinevus Indiast pärit impordi keskmise hinnataseme ja liidu tootmisharu müügihindade vahel oli 2012. aastal väga väike. Komisjon ei saanud aga seda arvutust aktsepteerida, kuna selles ei võetud arvesse asjaolu, et Indiast pärit import koosnes peamiselt tehnilise klassi sulfaniilhappest, sellal kui liidu tootja müüs eranditult puhastatud klassi sulfaniilhapet, mis on ligikaudu 20 % kallim.
4. Import muudest kolmandatest riikidest
(91)
Kui välja arvata kolm väheolulist tehingut (2010. ja 2011. aastal Šveitsist ja 2012. aastal Malaisiast), pärines kogu sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest vaatlusalusel perioodil USAst.
Tabel 5
Sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest (USA)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
USAst pärit impordi maht (indeks)
100
267
253
299
USAst pärit impordi turuosa (indeks)
100
180
171
188
USAst pärit impordi keskmine hind (indeks)
100
95
101
102
Allikas: Eurostat.
(92)
USAst imporditud sulfaniilhappe kogus ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ehk vastavalt 199 % ja 88 %. Kuna liidu tootmisharu turuosa jäi samal perioodil suhteliselt stabiilseks, oli USA import see, mis hõivas Hiina ja India eksportivatest tootjatest mahajäänud turu.
(93)
USAst pärit impordi hinnatasemed jäid vaatlusaluse perioodil küllaltki stabiilseks, olles ligikaudu samas vahemikus liidu tootja hinnatasemetega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel ei toimunud hindade allalöömist seoses USAst pärit impordiga.
5. Liidu tootmisharu olukord
(94)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil.
(95)
Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave ainsa liidu tootja kohta indekseeritud kujul.
5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 6
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang tonnides (indeks)
100
87
99
107
Tootmisvõimsus tonnides (indeks)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)
100
87
99
107
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(96)
Liidu tootmisharu toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil muutumatuks ja seega muutus tootmisvõimsuse rakendamine sarnaselt toodanguga ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %.
(97)
Tuleb märkida, et liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2011. aastal, säilitada tootmisvõimsuse rakendamise rahuldava taseme ning saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil optimaalse taseme.
(98)
Teatavakstegemise järel väitis liidu tootmisharu, et saavutas optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra kogu vaatlusaluse perioodi vältel ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, millest nähtub, et tootmisharu taastumine on äsjane ja väga ebakindel.
(99)
See kommentaar komisjoni hindamises ei muuda põhjenduse 97 järeldusi, mis ei ole ühelgi viisil vastuolus liidu tootmisharu esitatud kommentaaridega.
5.2. Lõppvarud
Tabel 7
Lõppvarude maht
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud tonnides (indeks)
100
576
328
171
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(100)
Liidu tootmisharu aastalõpu toodanguvarud tõusid järsult 2011. aastal, näidates hiljem langustendentsi, kuid säilitades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski 71 % võrra kõrgema taseme kui 2010. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmismahu põhjal moodustab lõppvarude tase aga vähem kui ühe kuu tootmismahu.
5.3. Müügimaht ja turuosa
Tabel 8
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht tonnides (indeks)
100
70
97
104
Turuosa % (indeks)
100
66
92
92
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(101)
Liidu tootmisharu müügimaht on kasvanud 4 % võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. 2011. aastal toimus väga järsk vähenemine, millele järgnes ühtlane suurenemine.
(102)
Turuosa järgi võib liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil pidada stabiilseks, kui välja arvata 2011. aasta, mil sarnaselt müügi vähenemisega kahanes ka liidu tootmisharu turuosa. Järgnevatel aastatel näitasid nii müük kui ka turuosa kasvutendentsi. Ehkki liidu tootja turuosa jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi väiksemaks kui 2010. aastal, väärib märkimist, et liidu tootmisharu suutis siiski osa saada liidu tarbimise kasvust ning omas kogu vaatlusaluse perioodi vältel liidus märkimisväärset turuosa.
(103)
Teatavakstegemisele järgnenud avalduses teatas liidu tootmisharu, et tema turuosa on väga ebastabiilne, kuna sulfaniilhape on hinnast sõltuv kaup, ning tõi näite 2011. aastast, mil liidu tootmisharu turuosa langes järsult.
(104)
Siinkohal tuleb rõhutada, et turuosa langus 2011. aastal ühtis liidu tootja poolse hindade tõstmisega, mis oli vastuolus turu tolleaegsete suundumustega. Uurimine näitas tõepoolest, et impordihinnad kõigist riikidest langesid 2011. aastal vahemikus 5-20 %. Samuti tuleb märkida, et olemasolevate statistiliste andmete põhjal võttis liidu tootmisharu kaotatud turuosa üle peamiselt USA importija.
5.4. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
Tabel 9
Müügihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine müügihind (eurot/tonn) (indeks)
100
109
108
112
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(105)
Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul suurenesid vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli tingitud peamise tooraine (aniliini) hinnatõusu edasikandmisest.
5.5. Tööhõive ja tootlikkus
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (indeks)
100
100
117
117
Tööviljakus (indeks)
100
88
85
91
Keskmine tööjõukulu (indeks)
100
105
102
116
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(106)
Tööhõive täistööaja ekvivalendina suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 %. Keskmine tööjõukulu on vaatlusalusel perioodil näidanud kasvutendentsi, olles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 16 % suurem kui 2010. aastal. Kuna tootmine kasvas vastavalt põhjendusele 96 vaid 7 %, siis tööviljakus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %.
5.6. Kasumlikkus
Tabel 11
Kasumlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus (indeks)
100
96
20
65
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(107)
Liidu tootmisharu kasumlikkus seoses samasuguse tootega vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ning jäi veidi alla liidu tootmisharu määratud optimaalse taseme; siiski väärib märkimist selle positiivseks jäämine vaatlusaluse perioodi vältel.
(108)
Kasumlikkuse vähenemine on tingitud peamiselt keskmise tootmiskulu suurenemisest peaaegu 20 % alates 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ja müügihindade 12 % suurune tõus vastavalt põhjendusele 105 ei suutnud seda täielikult kompenseerida.
5.7. Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
Tabel 12
Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Aastainvesteeringud (indeks)
-
100
133
57
Investeeringutasuvus (indeks)
100
86
30
103
Rahavoog (indeks)
100
116
68
82
(109)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharu ei saanud 2010. aastal investeerida. Seetõttu vähenesid investeeringud sulfaniilhappetööstusse 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 43 % ning nende maht absoluutarvudes on olnud väike, seondudes peamiselt hooldustöödega. Need järeldused on kooskõlas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi investeeringutasuvuse ja väikese kasumlikkusega.
(110)
Investeeringutasuvus järgis 2011. ja 2012. aastal täpselt kasumlikkuse tendentsi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringutasuvus paranes, jõudes 2010. aastaga võrdsele tasemele tänu kasumlikkuse suurenemisele alates 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini (vt tabel 11).
(111)
Rahavoog oli kõikuv, kuid püsis kogu vaatlusaluse perioodi kestel positiivsena. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes rahavoog võrreldes 2010. aasta tasemega 18 %. Liidu tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.
5.8. Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine
(112)
Nagu märgitud põhjendustes 41 ja 57-60 ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut vaatlusalustest riikidest.
(113)
Võttes arvesse HRVst ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi puudumist ning liidu tootmisharu müügimahu kasvu, hindade tõusu ja tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemist, võib järeldada, et meetmed olid edukad ja liidu tootmisharu on taastunud varasema dumpingu mõjust vaatlusalusel perioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines teatavat langust kahjunäitajates, nagu kasumlikkus ja turuosa, kuid see ei saa olla tingitud vaatlusalustest riikidest pärit impordist selle väga madala taseme tõttu kõnealusel perioodil. Igal juhul osutavad negatiivse tendentsiga kahjunäitajad siiski liidu tootmisharu jätkusuutlikkusele.
5.9. Liidu tootmisharu eksport
(114)
Liidu tootmisharu ekspordimaht 2012. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tühine, mistõttu võib järeldada, et eksport ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda.
6. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(115)
Ehkki HRVst ja Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja selle võrdlus varasemate aastatega ei ole väikese impordimahu tõttu kuigi usaldusväärne, selgus uurimisest siiski, et HRVst ja Indiast pärit vaatlusalune toode sisenes liitu ilma dumpinguta.
(116)
Liidu tootmisharu turuosa jäi suhteliselt stabiilseks ning vaatlusaluste riikide tõttu kaotatud mahu asendas USAst pärit import, mille hinnatase on sarnane liidu tootmisharu omaga. Liidu tootmisharu suutis suurendada oma müügimahtu ja keskmist müügihinda ning saavutada ligikaudu optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra.
(117)
Liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkuse mõõdukas langus ei saa vastavalt põhjendusele 113 olla tingitud Hiinast ja Indiast pärit impordist.
(118)
Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju.
(119)
Ehkki liidu tootmisharu tegi seoses kahju analüüsiga tähelepanekuid, millele on osutatud põhjendustes 89, 90, 98, 99, 103 ja 104, nõustus ta üldise järeldusega olulise kahju puudumise kohta eeskätt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
7. Kahju kordumise tõenäosus
(120)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamise puhul on tähtis märkida, et tootmisvõimsuse optimaalse rakendamise korral, mida suudeti saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ei suutnud liidu tootmisharu rahuldada kogu liidu tarbimist, mistõttu tuli märkimisväärne osa liidu tarbimisest katta impordiga.
(121)
Pealegi toodab liidu tootmisharu üksnes puhastatud sulfaniilhapet, mis tähendab, et oma toodangu jaoks tehnilist sulfaniilhapet eelistavad kasutajad on sunnitud kasutama importi.
(122)
Lisaks oli liidu tootmisharul küllaltki stabiilne turuosa koos müügiga paljudele pikaajalistele klientidele. Uurimisest selgus, et mõne kasutaja hinnangul peaksid sulfaniilhappe tarnijad läbima range ja kuluka sertifitseerimis- ja kontrollprotsessi, mis muudab tarnija vahetuse keeruliseks.
(123)
Kahju kordumise tõenäosust meetmete aeguda laskmise korral analüüsitakse nimelt selles kontekstis ja kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.
7.1. HRV
(124)
Kuna ükski Hiina eksportivatest tootjatest uurimises ei osalenud, tuli HRVd käsitlevate järelduste puhul kasutada kooskõlas algmääruse artikliga 18 parimaid kättesaadavaid andmeid, eriti seoses aegumise läbivaatamise taotlusega.
(125)
Nagu põhjendustes 63 ja 75 järeldatud, on Hiina tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsust sulfaniilhappe tootmiseks, mis osutab dumpingu kordumise tõenäosusele.
(126)
Lisaks, nagu märgitud põhjendustes 64 ja 87, selgus kättesaadavast teabest, et HRV oli hiljuti müünud Indiale üha suuremaid koguseid sulfaniilhapet hindadega, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad.
(127)
Lisaks osutab põhjenduses 64 käsitletud statistika India turule jõudva Hiinast pärit impordi kohta sellele, et Hiina on huvitatud peamiselt puhastatud klassi sulfaniilhappe müügist, mis liidu turule jõudes oleks otseses konkurentsis liidu tootja müüdava tootega.
(128)
Kõik need tegurid koos osutavad sellele, et kui meetmetel lastakse aeguda, võib HRV kiiresti ja dumpinguhinnaga eksportida liidu turule märkimisväärses koguses sulfaniilhapet isegi ilma vajaduseta suunata ümber teiste turgude müüki. Liidu turg on kindade poolest atraktiivne ning võimaldaks Hiina eksportijatel saavutada tootmise suurendamise abil mastaabisääste. Sellisel juhul väheneksid viivitamatult liidu tootmisharu müük ja müügihinnad, mis omakorda mõjutaks tootmisvõimsuse rakendamist ja kasumlikkust. Nende kahjunäitajate halvenemisel pöörduks liidu tootmisharu taastumine kiirelt ümber, põhjustades materiaalset kahju.
7.2. India
(129)
India puhul puudub vastavalt põhjendusele 76 dumpingu kordumise tõenäosus meetme aeguda laskmise korral. Seda järeldust arvesse võttes ei ole kahju kordumise analüüs vajalik.
8. Järeldus kahju kordumise kohta
(130)
Nagu uurimisest esitatud põhjenduste alusel selgub, on väga tõenäoline, et meetmete puudumine põhjustaks HRV madala hinnatasemega ekspordi märkimisväärse kasvu, mis mõjuks negatiivselt liidu tootmisharu finants- ja majandussuutlikkusele, tingides materiaalse kahju kordumist.
(131)
Kahju kordumise tõenäosust India puhul ei analüüsitud negatiivsete järelduste tõttu Indiast pärineva dumpingu kordumise kohta.
E. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(132)
Seoses dumpinguvastaste meetmetega Indiast pärit sulfaniilhappe impordile, jõuti järeldusele, et dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. Seega ei ole liidu huvide kindlaksmääramine vajalik.
(133)
Hiina puhul uuriti vastavalt algmääruse artiklile 21, kas meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
2. Liidu tootmisharu huvid
(134)
Põhjenduse 113 kohaselt on meetmed olnud edukad ja võimaldanud liidu tootmisharul oma positsiooni tugevdada. Samal ajal järeldati põhjenduses 130, et kui Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seega võib järeldada, et meetmete jätkamine Hiina suhtes oleks liidu tootmisharule kasulik.
3. Kasutajate huvid
(135)
Kõiki teadaolevaid kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Komisjon sai oma küsimustikule sulfaniilhappe kasutajatelt neli täielikku vastust ja kolm osalist vastust või kommentaari. Nende andmete põhjal tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmiskulude mõju tootmisahela järgmise etapi tootjate tootmiskuludele sõltub suurel määral järgmise etapi toote liigist.
(136)
Mitu kasutajat (ravimite ja spetsiaalvärvide tootjat) möönsid, et sulfaniilhappe osakaal nende tootmiskuludes on tühine, mistõttu võib väita, et kõnealustel meetmetel ei ole praktilist mõju nende tootmiskuludele või hindadele.
(137)
Teiste kasutajate (tsemendilisandite ja optiliste valgendite tootjate) puhul moodustas sulfaniilhape aga 4-12 % vastava tootmisahela etapi tootmiskuludest. Need kasutajad teatasid ühtlasi kahjumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning väitsid, et osaliselt on nende raske olukord tingitud kehtivatest tollimaksudest.
(138)
Selle väitega seoses tuleb märkida, et HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil praktiliselt puudus, mistõttu Hiina suhtes kehtestatud tollimaksud, mis peaksid tagama õiglase hinnataseme liidu turul, ei põhjustanud kasutajatele vaatlusalusel perioodil lisakulusid ega selgita seetõttu kõnealuste kasutajate raskustesse sattumist. Samasuguse toote hinnatõus vaatlusalusel perioodil oli tingitud tootmiskulude suurenemisest, mille põhjustas peamise tooraine hinnatõus, nagu märgitud põhjendustes 105 ja 108. Praegu Indiast pärit sulfaniilhappe suhtes kehtivate tollimaksude tühistamine vastavalt käesolevale määrusele peaks viivitamatult lihtsustama sulfaniilhappe täiendava tarneallika kättesaadavust liidu turul konkurentsivõimeliste hindadega ja oleks seega kasutajate huvides. Järelikult võib väita, et meetmete kehtimajäämine Hiina suhtes ei põhjusta kasutajatele tulevikus ülemääraseid raskusi.
4. Importijate huvid
(139)
Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Üks vaatlusaluse toote importija väitis oma osalises vastuses küsimustikule, et sulfaniilhape ei oma tema tegevuses tähtsat rolli. Ükski teine importija küsimustikule ei vastanud ega esitanud ka kirjalikke esildisi või kommentaare. Kuna koostöö importijatega sellega piirdus, järeldati, et HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtimajäämine ei kahjustaks nende huve.
5. Kokkuvõte
(140)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid HRV vastaste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
F. HRV SUHTES VÕETUD DUMPINGUVASTASTE MEETMETE SÄILITAMINE JA INDIA SUHTES VÕETUD DUMPINGUVASTASTE MEETMETE LÕPETAMINE
(141)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal leiti, et sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud tuleks jätta kehtima HRVst pärit impordi puhul ning tunnistada kehtetuks Indiast pärit impordi puhul. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(142)
Eelöeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 peaksid Hiinast pärit sulfaniilhappe suhtes kohaldatavad meetmed jääma kehtima ning Indiast pärit sulfaniilhappe suhtes kohaldatavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks. Komisjoni otsus, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan, tuleks samuti tunnistada kehtetuks.
(143)
Võttes arvesse, et liidu tootmisharu taastumine on äsjane, jälgib komisjon liidu tootjalt sellekohase taotluse saamise korral vaatlusaluse toote importi. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist,
(144)
Käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtimajäämine Hiina suhtes ja meetmete kehtetuks tunnistamine India suhtes on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla kuuluva sulfaniilhappe impordi suhtes.
2. Lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmist lõplikku tasakaalustavat dumpinguvastast tollimaksu:
Riik
Lõplik tollimaks (%)
Hiina Rahvavabariik
33,7
3. Lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit ja praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla kuuluva sulfaniilhappe suhtes tunnistatakse kehtetuks ning kõnealust importi käsitlevad menetlused lõpetatakse.
4. Komisjoni otsus 2006/37/EÜ, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India), tunnistatakse kehtetuks.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. detsember 2014