NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 617/2013,
26. juuni 2013,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon ökodisaininõuded energiamõjuga toodetele, mida müüakse ja turustatakse märkimisväärses mahus ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju ja head võimalused keskkonnamõju vähendamiseks ilma liigsete kuludeta.
(2)
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon peab artikli 19 lõikes 3 osutatud korras, täites artiklis 15 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu võtma rakendusmeetme kontoriseadmete kohta.
(3)
Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti arvutite tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuringusse kaasati sidusrühmad ning liidu ja kolmandate riikide huvitatud isikud ja selle tulemused on avaldatud.
(4)
Ettevalmistavas uuringus tehtud prognooside kohaselt saaks arvutite elektritarbimist aastatel 2011-2020 kulutõhusalt vähendada umbes 93 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 43 Mt võrra, ning 2020. aastal 12,5-16,3 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 5-6,5 Mt võrra. Järelikult on arvutid tooterühm, mille suhtes tuleks kehtestada ökodisaininõuded.
(5)
Käesoleva määruse sätteid sisemise toiteallika tõhususe kohta tuleks kohaldada ka kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite suhtes, sest nende energiasäästupotentsiaal on suuresti seotud nende sisemise toiteallika tõhususega ning nende toodete sisemise toiteallika tehnilised spetsifikatsioonid on lauaarvutite ja integreeritud lauaarvutite omade sarnased. Kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite muid keskkonnatoime aspekte võiks käsitleda konkreetsemas direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise meetmes.
(6)
Kuvarite eriliste tunnuste tõttu tuleks need seadmed käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Arvestades aga nende seadmete märkimisväärset keskkonnamõju ja häid keskkonnamõju vähendamise võimalusi, võiks neid käsitleda eraldiseisvas meetmes, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (2).
(7)
Ökodisaininõuetel ei tohiks olla suurt negatiivset mõju toote kasutusomadustele ega tarbijatele ning eelkõige hinna vastuvõetavusele, olelusringi kuludele ja tööstusharu konkurentsivõimele. Lisaks ei tohiks nõuded tootjatele kaasa tuua ühe kindla tootja tehnoloogia kasutamist ja ülemäärast halduskoormust ega negatiivselt mõjutada tervist, ohutust ja keskkonda.
(8)
Arvutid tuleks muuta energiatõhusamaks selliste olemasolevate kulutõhusate, omandiõigusega kaitsmata tehniliste lahenduste abil, millega on võimalik vähendada nimetatud toodete ostmise ja kasutamise kogukulu.
(9)
Ökodisaininõuded tuleks kehtestada järk-järgult, et jätta tootjatele piisav ajavaru käesoleva määrusega reguleeritavate toodete ümberdisainimiseks. Ajastus peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju arvutite pakkumisele ja võetaks arvesse tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid, tagades samal ajal käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise.
(10)
Käesolev määrus tuleks läbi vaadata hiljemalt kolm ja pool aastat pärast selle jõustumist.
(11)
Arvutite energiatõhusus tuleks kindlaks teha usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmismeetoditega, milles on võetud arvesse tänapäevast üldtunnustatud tehnika taset ja (kui need on olemas) ühtlustatud standardeid, mis on kehtestatud kooskõlas kohaldatavate Euroopa standardimisõigusaktidega (3).
(12)
Kuna ökodisaininõuded elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektritarbimisele oote- ja väljalülitatud olekus ei ole arvutite tunnuste jaoks täiesti asjakohased, ei tuleks arvutite suhtes kohaldada komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) (4) nõudeid. Seega tuleks sätestada arvutite toitehalduse ning nende puhkeoleku, väljalülitatud oleku ja väikseima energiatarbega oleku elektritarbimise erinõuded käesolevas määruses ja määrust (EÜ) nr 1275/2008 tuleks vastavalt muuta.
(13)
Vaatamata sellele, et arvutid jäetakse määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, kohaldatakse arvutitega koos turule lastavate väliste toiteallikate suhtes komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile (5).
(14)
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohaselt tuleks käesolevas määruses täpsustada kohaldatavad vastavushindamise menetlused.
(15)
Vastavuskontrolli hõlbustamiseks tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides sisalduva teabe esitamist sellises ulatuses, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
(16)
Ausa konkurentsi tagamiseks, võimaliku energiasäästu saavutamiseks ja tarbijatele toote energiatarbimise kohta täpse teabe andmiseks tuleks käesolevas määruses täpsustada, et lubatud kõrvalekaldeid, mis on ette nähtud riiklikele turujärelevalveasutustele, kui nad kontrollivad katseliselt energiamõjuga toote mudeli vastavust käesolevale määrusele, ei tohiks kasutada tootjad, et esitada kõnealuse mudeli näitajaid paremana, kui oleks õigustatud toote tehnilistes dokumentides avaldatud mõõtmiste ja arvutuste põhjal.
(17)
Tuleks kindlaks määrata praegu saadaval olevate väga energiatõhusate toodete võrdlusalused. See aitab tagada, et teave on eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele hästi kättesaadav ja juurdepääsetav, ning hõlbustab veelgi parimate disainimisviiside kasutuselevõtmist ja tõhusamate toodete väljatöötamist energiatarbimise vähendamiseks.
(18)
Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded arvutite ja serverarvutite turule laskmiseks.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste toodete suhtes, mis võivad saada oma toite vahelduvvooluna otse vooluvõrgust, sh välise või sisemise toiteallika kaudu:
a)
lauaarvutid;
b)
integreeritud lauaarvutid;
c)
sülearvutid (sh klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid ning mobiilsed kõhnklientarvutid);
d)
kõhnklient-lauaarvutid;
e)
tööjaamad;
f)
mobiilsed tööjaamad;
g)
väikeserverid;
h)
serverarvutid.
3. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste tooterühmade suhtes:
a)
plaatsüsteem ja selle komponendid;
b)
serverseadmed;
c)
mitmesõlmelised serverid;
d)
rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvutid;
e)
mängukonsoolid;
f)
dokid.
Artikkel 2
Mõisted
Kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „arvuti”- seade, mis teeb loogikatehteid ja töötleb andmeid, on võimeline kasutama sisendseadmeid ja väljastama teavet kuvarile ning sisaldab tavaliselt protsessorit (CPU) operatsioonide tegemiseks. Ilma protsessorita seade peab toimima kliendi lüüsina serverarvutisse, mis täidab protsessori rolli;
2) „serverarvuti”- infotehnoloogiatoode, mis pakub klientseadmetele, nagu lauaarvutid, sülearvutid, kõhnklient-lauaarvutid, IP-telefonid, või teistele serverarvutitele teenuseid ja haldab nende võrguressursse. Turule lastakse tavaliselt serverarvuteid, mis on mõeldud kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetute sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu.
Serverarvutil on järgmised tunnused:
3) „väline toiteallikas”- järgmiste tunnustega seade:
4) „sisemine toiteallikas”- komponent, mis muundab vooluvõrgust saadava vahelduvvoolu alalisvooluks, et tagada arvuti või serverarvuti toide, ja millel on järgmised tunnused:
Sisemisi alalispinge muundureid, mida kasutatakse ühe välisest toiteallikast pärineva alalispinge muundamiseks erinevateks arvutis või serverarvutis kasutatavateks sisendpingeteks, ei käsitata sisemise toiteallikana;
5) „lauaarvuti”- arvuti, mille põhiüksus on ette nähtud alalises asukohas kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks, ja mis on mõeldud kasutamiseks välise kuvariga ja välisseadmetega, nagu klaviatuur ja hiir.
Käesolevas määruses on määratletud järgmised lauaarvutite kategooriad:
a) A-kategooria- lauaarvuti, mis ei vasta B-, C- ega D-kategooria lauaarvuti määratlusele;
b) B-kategooria- lauaarvuti, mille
c) C-kategooria- lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx);
d) D-kategooria- lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx).
6) „integreeritud lauaarvuti”- lauaarvuti, milles arvuti ja kuvar toimivad ühe üksusena, mis saab vahelduvvoolutoite ühe kaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuteid on kaht tüüpi: 1) süsteem, mille puhul kuvar ja arvuti on füüsiliselt ühes seadmes, ja 2) toode, mille kuvar asetseb eraldi, kuid on ühendatud põhikorpusega alalisvoolu toitekaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuti on ette nähtud alalises asukohas kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks. Integreeritud lauaarvutite põhieesmärk ei ole kuvada ja vastu võtta audiovisuaalsignaale.
Käesolevas määruses on määratletud järgmised integreeritud lauaarvutite kategooriad:
a) A-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mis ei vasta B-, C- ega D-kategooria integreeritud lauaarvuti määratlusele;
b) B-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mille
c) C-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx);
d) D-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx).
7) „sülearvuti”- arvuti, mis on ette nähtud kaasaskandmiseks ning mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Sülearvutitel on integreeritud kuvar, mille ekraani nähtava osa diagonaal on vähemalt 22,86 cm (9 tolli), ning nad võivad töötada integreeritud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel.
Sülearvutite alaliigid on järgmised:
a) „klaviatuuriga tahvelarvuti”- teatavat liiki sülearvuti, millel on nii puutetundlik kuvar kui ka füüsiline klaviatuur;
b) „klaviatuurita tahvelarvuti”- teatavat liiki sülearvuti, millel on integreeritud puutetundlik kuvar, kuid millel ei ole alaliselt ühendatud füüsilist klaviatuuri;
c) „mobiilne kõhnklientarvuti”- teatavat liiki sülearvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud kaugarvutisüsteemidega (nt serverarvuti, kaugtööjaam) ja milles ei ole arvutisse sisseehitatud, pöörlevate osadega andmekandjat.
Käesolevas määruses on määratletud järgmised sülearvutite kategooriad:
a) A-kategooria- sülearvuti, mis ei vasta B- ega C-kategooria sülearvuti määratlusele;
b) B-kategooria- sülearvuti, millel on vähemalt üks eraldi graafikakaart (dGfx);
c) C-kategooria- sülearvuti, millel on vähemalt järgmised tunnused:
Käesoleva määruse kohaldamisel ei käsitata sülearvutina toodet, mis vastab muude tunnuste poolest sülearvuti määratlusele, kuid mis tarbib jõudeolekus vähem kui 6 W elektrit;
8) „kõhnklient-lauaarvuti”- arvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud kaugarvutisüsteemidega (nt serverarvuti, kaugtööjaam) ja milles ei ole arvutisse sisseehitatud, pöörlevate osadega andmekandjat. Kõhnklient-lauaarvuti põhiüksus peab olema ette nähtud alalises asukohas (nt laual) kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks. Kõhnklient-lauaarvuti saab teavet väljastada välisel või, kui tootel see on, sisseehitatud kuvaril;
9) „tööjaam”- kõrgjõudlusega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafika, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning millel on järgmised tunnused:
1)
sellel on täiendav toitetugi võimsama graafika toetamiseks (st 12-voldine lisatoide kuuekontaktilisele välisseadmeühendusele);
2)
süsteemi emaplaadil on lisaks graafika jaoks ette nähtud pesadele ja/või PCI-X toele kõrgem kui x4 PCI-E siin;
3)
see ei toeta ühendatud mälu poole pöördumise (UMA) graafikat;
4)
sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X pesa;
5)
see on võimeline toetama vähemalt kahte protsessorit (peab füüsiliselt toetama eraldiseisvaid protsessori pakette/pesi, st neid, mida ei toeta ühe mitme tuumaga protsessori tugi);
10) „mobiilne tööjaam”- kõrgjõudlusega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafika, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning mis on ette nähtud kaasaskandmiseks ja mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Mobiilsetel tööjaamadel on integreeritud kuvar ja nad on võimelised toimima sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel. Enamikul mobiilsetel tööjaamadel on väline toiteallikas ning sisseehitatud klaviatuur ja osutusseade.
Mobiilsel tööjaamal on järgmised tunnused:
11) „väikeserver”- arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti korpuses, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite andmete haldamiseks ja täitma selliseid funktsioone nagu võrguinfrastruktuuriteenuste osutamine ja andmete/andmekandjate haldamine, ning millel on järgmised tunnused:
12) „plaatsüsteem ja selle komponendid”- korpusest (plaadipüstik) koosnev süsteem, millesse paigaldatakse eri liiki mäluplaate ja serverplaate. Korpuses on ühisressursid, millest serverid ja andmekandjad sõltuvad. Plaatsüsteemide näol on tegemist skaleeritava lahendusega, mis võimaldab kasutada mitut serverarvutit või andmekandjat ühes korpuses, et tehniline personal saaks hõlpsasti kohapeal plaate lisada või asendada (käigultvahetus);
13) „serverseade”- serverarvuti, mis on komplektis eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi ja rakendustarkvaraga ning mida kasutatakse kindla funktsiooni või omavahel tihedalt seotud funktsioonide teostamiseks. Serverseade pakub teenuseid vähemalt ühe võrgu kaudu ja seda juhitakse tavaliselt veebi- või käsurealiidese kaudu. Müüja kohandab serveriseadme riist- ja tarkvara konfiguratsiooni konkreetse ülesande jaoks (sh võrguühendus või salvestamine); server ei ole ette nähtud kasutama kasutaja paigaldatavat tarkvara;
14) „mitmesõlmeline server”- süsteem, mis koosneb korpusest ja vähemalt kahest sellesse paigaldatud sõltumatust serverist (ehk sõlmest), mis kasutavad ühiselt vähemalt üht toiteallikat. Kõigi sõlmede toidet jaotatakse ühe või mitme ühise toiteallika kaudu. Mitmesõlmeline server projekteeritakse ja ehitatakse ühe korpusega ja see ei võimalda käigultvahetust;
15) „kahesõlmeline server”- tavalise mitmesõlmelise serveri selline konfiguratsioon, mis koosneb kahest serverisõlmest;
16) „rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvuti”- serverarvuti, millel on protsessori paigaldamiseks rohkem kui neli liidest;
17) „mängukonsool”- vooluvõrgust toidet saav autonoomne seade, mille põhifunktsioon on võimaldada videomängude mängimist. Mängukonsoolid on tavaliselt projekteeritud nii, et väljund kuvatakse väliskuvarile, mis on mängimisel põhikuvar. Tavaliselt sisaldab mängukonsool protsessorit, süsteemimälu ja ühte või mitut graafikaprotsessorit (GPU) ning võib sisaldada ka kõvaketast või muid sisemisi andmekandjaid ja optilist kettaseadet. Mängukonsooli sisendseadmena kasutatakse tavaliselt pihushoitavaid kontrollereid või muid interaktiivseid kontrollereid, mitte välist klaviatuuri või hiirt. Tavaliselt ei ole mängukonsoolil personaalarvutile iseloomulikku operatsioonisüsteemi, vaid neis kasutatakse konsoolispetsiifilisi operatsioonisüsteeme. Pihushoitavaid mänguseadmeid, millel on mängimiseks sisseehitatud kuvar ja mis töötavad eelkõige sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel, ilma et oleksid otse vahelduvvoolu allikaga ühendatud, käsitatakse mängukonsooli liigina;
18) „dokk”- arvutiga ühendatav toode, mis võimaldab lisada ühenduvust või kindlustada ühendusi välisseadmetega. Ühtlasi võib olla võimalik doki kaudu laadida ühendatud arvuti akusid;
19) „protsessor (CPU)”- arvuti komponent, mis kontrollib käskude tõlgendamist ja täitmist. Protsessorites võib olla üks või mitu füüsilist protsessorit ehk täitevtuuma. Täitevtuum on füüsiliselt olemasolev protsessor. Ühe või mitme tuuma virtuaalsed või loogilised lisaprotsessorid ei ole füüsilised tuumad. Ühe füüsilise pesa küljes oleva protsessori korpuses või olla mitu täitevtuuma. Protsessori tuumade koguarv on kõigi füüsiliste protsessoripesadega ühendatud seadmete tuumade arv;
20) „eraldi graafikakaart”- (dGfx), eraldiolev sisemine komponent, mis sisaldab vähemalt ühte graafikaprotsessorit (GPU), millel on lokaalse mälu kontrolleri liides ja spetsiaalselt graafika jaoks ette nähtud lokaalne mälu ning mis kuulub ühte järgmistest kategooriatest:
„kaadripuhvri ribalaius” - (FB_BW ühes sekundis kõigi eraldioleval graafikakaardil asuvate graafikaprotsessorite poolt töödeldav andmemaht, mis arvutatakse järgmiselt:
kus:
a)
kaadripuhvri ribalaiust väljendatakse gigabaitides sekundi kohta (GB/s);
b)
andmekiirus on mälu tegelik andmesagedus megahertsides (MHz);
c)
andmelaius on mälu kaadripuhvri (FB) andmelaius bittides (b);
d)
kaheksaga korrutamisel saadakse tulemused baitides;
e)
tuhandega jagamise kaudu arvutatakse megabaidid ümber gigabaitideks;
21) „sisemine andmekandja”- arvutis asuv komponent, mis tagab andmete säilimise ka siis, kui toide katkeb;
22) „tooteliik”- lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti, sülearvuti, kõhnklient-lauaarvuti, tööjaam, mobiilne tööjaam, väikeserver, serverarvuti, plaatsüsteem ja selle komponendid, mitmesõlmeline server, serverseade, mängukonsool, dokk või sisemine või väline toiteallikas;
23) „kuvari puhkeolek”- energiatarbe olek, millesse kuvar lülitub, kui saab signaali ühendatud seadmest või tootesisese impulsi (näiteks taimerilt või kasutaja kohaloleku andurilt). Kuvar võib lülituda sellesse olekusse ka kasutaja sisestatud signaali peale. Toode peab sellest seisundist ärkama, kui saab signaali ühendatud seadmest, võrgust, kaugjuhtimispuldilt ja/või tootesisese impulsi. Puhkeolekus toode ei kuva nähtavat pilti; võimaliku erandi moodustavad kasutajale suunatud või kaitseotstarbelised funktsioonid (nt tooteinfo või olekukuva) või sensoripõhised funktsioonid.
Täiendavad lisades kasutatud mõisted on määratletud I lisas.
Artikkel 3
Ökodisaini nõuded
Arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.
Arvutite ja serverarvutite vastavust kohaldatavatele ökodisaininõuetele hinnatakse III lisas sätestatud meetodite kohaselt.
Artikkel 4
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 muutmine
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2.
Infotehnoloogiaseadmed, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kodukeskkonnas, v.a lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (6).
Artikkel 5
Määruse (EÜ) nr 278/2009 kohaldamine
Määruse (EÜ) nr 278/2009 artikli 2 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega.
„g)
see on mõeldud kasutamiseks koos määruse (EÜ) nr 1275/2008 artikli 2 lõike 1 kohaste elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmetega või komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (7) määratletud arvutitega.
Artikkel 6
Vastavushindamine
Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamismenetlus on kõnealuse direktiivi IV lisa kohane sisemine projekti või kavandi kontrolli süsteem või V lisa kohane vastavushindamise juhtimise süsteem.
Artikkel 7
Turujärelevalve ja kontrollimenetlus
Turujärelevalvet tehakse direktiivis 2009/125/EÜ sätestatud eeskirjade kohaselt.
Arvutite ja serverarvutite vastavust kohaldatavatele ökodisaininõuetele kontrollitakse käesoleva määruse III lisa punktis 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.
Artikkel 8
Soovituslikud võrdlusandmed
Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olnud parimate toodete ja tehnoloogia soovituslikud võrdlusalused on esitatud IV lisas.
Artikkel 9
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab läbivaatamise tulemused ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt kolm ja pool aastat pärast määruse jõustumist.
Tehnika kiiret arengut arvesse võttes vaadeldakse läbivaatamise käigus programmi „Energy Star” raames toimunut ning ökodisaininõuete rangemaks muutmise võimalusi, energiatarbimise varude vähendamise või kasutamise lõpetamise võimalusi eelkõige eraldi graafikakaartide (dGfx) puhul, mõistete/reguleerimisala ajakohastamise võimalusi ja integreeritud kuvarite energiatarbimise vähendamise võimalust.
Peale selle uuritakse läbivaatamise käigus eriti olelusringi etappe, seda, kas on otstarbekas kehtestada ja kohaldada ökodisaininõudeid muude oluliste keskkonnaaspektide kohta, nt müra ja materjalikasutuse tõhusus, sh nõuded vastupidavuse, lammutuskõlblikkuse, ringlussevõetavuse ja laadijate standardliideste kohta, ning teatavate kriitilise tähtsusega toorainete sisaldust käsitleva teabe esitamise nõudeid ning laadimistsüklite miinimumarvu ja akude asendamise küsimusi.
Artikkel 10
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
II lisa punkte 3 ja 6.1 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumisest.
II lisa punkte 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 ja 7.3 kohaldatakse alates 1. juulist 2014.
II lisa punkte 1.2 ja 1.4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 26. juuni 2013