ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/163
ze dne 21. listopadu 2014
o slučitelnosti opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), s právem Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na stanovisko výboru zřízeného podle článku 29 směrnice 2010/13/EU,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dopisem ze dne 19. srpna 2014 oznámilo Polsko Komisi určitá opatření, která zamýšlí přijmout v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(2)
Komise ve lhůtě tří měsíců od uvedeného oznámení ověřila slučitelnost těchto opatření s právem Unie, zejména pokud jde o proporcionalitu opatření a transparentnost vnitrostátního konzultačního postupu.
(3)
Při posuzování těchto opatření Komise vzala v úvahu dostupné údaje o polském audiovizuálním trhu, zejména pokud jde o dopad na televizní trh.
(4)
Seznam událostí zásadního společenského významu Polsko vypracovalo jasným a transparentním způsobem na základě rozsáhlé konzultace.
(5)
Na základě podrobných důkazů a údajů o sledovanosti poskytnutých polskými orgány útvary Komise ověřily, že seznam určených událostí vypracovaný podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU splňuje nejméně dvě z následujících kritérií, která se považují za spolehlivé ukazatele společenského významu událostí: i) událost má v určitém členském státě mimořádný celkový ohlas a nemá význam pouze pro veřejnost, která příslušnou sportovní či jinou činnost zpravidla sleduje, ii) událost je všeobecně uznávaná a pro obyvatelstvo daného členského státu má zvláštní kulturní význam, neboť především posiluje kulturní identitu, iii) příslušné události se účastní národní tým v rámci soutěže nebo turnaje mezinárodního významu a iv) událost se tradičně vysílá ve volně dostupném televizním vysílání a má vysokou sledovanost.
(6)
Oznámený seznam událostí zásadního společenského významu obsahuje události, které jsou již uvedeny na zákonném seznamu podle článku 20b zákona o rozhlasovém a televizním vysílání ze dne 29. prosince 1992, ve znění zákona ze dne 31. března 2000, jakož i jiné události, které jsou součástí předlohy nařízení Rady pro rozhlasové a televizní vysílání o seznamu významných událostí. Řada určených událostí se obecně považuje za události zásadního společenského významu, například letní a zimní olympijské hry, finále a semifinále Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale. Seznam mezi takové události řadí i další fotbalová utkání, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních utkání. Jak prokázaly polské orgány, tyto události mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc mají v Polsku mimořádný celkový ohlas, neboť jsou velmi oblíbené u široké veřejnosti, a nikoli pouze u veřejnosti, která sportovní události zpravidla sleduje. Kromě toho se některých utkání v rámci Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale, včetně kvalifikačních utkání, účastní polský národní tým.
(7)
Tato jiná fotbalová utkání v rámci oficiálních turnajů a v rámci Ligy mistrů a Poháru UEFA, kterých se účastní polský národní tým nebo polský klub, mají vysokou sledovanost, tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání a mají v Polsku mimořádný celkový ohlas.
(8)
Zápasy v rámci mistrovství světa a Evropy ve volejbale mužů a žen, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních turnajů a Světové ligy mužů, mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Kromě toho v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu. Tento zájem je posílen skutečností, že polští účastníci dosáhli v uvedených turnajích významných úspěchů.
(9)
Semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Jiné soutěže v rámci semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů, kterých se účastnil polský národní tým, měly rovněž vysokou sledovanost a tradičně se vysílaly ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(10)
Mistrovství světa v severském lyžování, závody Světového poháru ve skocích na lyžích a závody Světového poháru žen v běhu na lyžích kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast polského národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(11)
Mistrovství světa v atletice mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která disciplíny reprezentované v této události jindy obvykle nesleduje. Polští soutěžící dosáhli významných úspěchů ve skoku o tyči, vrhu koulí a hodu diskem.
(12)
Vzhledem ke způsobům, jakými budou tyto události zásadního společenského významu vysílány, definici „oprávněného subjektu televizního vysílání“, úloze Rady pro rozhlasové a televizní vysílání v mechanismu pro řešení sporů ve věcech provádění dotčených opatření a k předpokládanému datu vstupu konečných polských opatření v platnost (12 měsíců po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie) nepřekračují určená opatření rámec toho, co je nezbytné k dosažení zamýšlených cílů, totiž ochrany práva na informace a zajištění širokého přístupu veřejnosti k televiznímu přenosu vnitrostátních nebo jiných událostí zásadního společenského významu. Lze proto učinit závěr, že účinky na právo na vlastnictví zakotvené v článku 17 Listiny základních práv Evropské unie nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(13)
Z týchž důvodů se polská opatření jeví jako přiměřená, jelikož naléhavé důvody veřejného zájmu na zajištění přístupu široké veřejnosti k vysílání událostí zásadního společenského významu odůvodňují výjimku ze základní svobody volného pohybu služeb stanovené v článku 56 Smlouvy o fungování Evropské unie. Polská opatření kromě toho nepředstavují diskriminaci ani uzavření trhu vůči subjektům televizního vysílání, držitelům práv nebo jiným hospodářským subjektům z jiných členských států.
(14)
Určená opatření jsou rovněž slučitelná s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže, neboť definice oprávněných subjektů televizního vysílání, jež mohou vysílat události uvedené na seznamu, je založena na objektivních kritériích, která umožňují skutečnou a potenciální hospodářskou soutěž při získávání vysílacích práv na tyto události. Kromě toho není počet určených událostí nepřiměřený v rozsahu, jaký by narušil hospodářskou soutěž na navazujících trzích s volně dostupným televizním vysíláním a placeným televizním vysíláním. Lze proto zaujmout stanovisko, že účinky na volnou hospodářskou soutěž nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(15)
Komise sdělila opatření, jež Polsko zamýšlí přijmout, ostatním členským státům a předložila výsledky ověřování výboru zřízenému podle článku 29 směrnice 2010/13/EU. Výbor přijal kladné stanovisko,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
1. Opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU a která byla oznámena Komisi podle čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice, jsou slučitelná s právem Unie.
2. Opatření přijatá Polskem se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 21. listopadu 2014.
KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/163,
21. november 2014,
milles käsitletakse Poola poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/13/EL (audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv)) artikli 14 kohaselt võetavate meetmete kooskõla liidu õigusega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,
võttes arvesse direktiivi 2010/13/EL artikli 29 kohaselt asutatud komitee arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Poola teatas komisjonile 19. augusti 2014. aasta kirjas teatavatest direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõike 1 kohaselt võetavatest meetmetest.
(2)
Komisjon kontrollis kolme kuu jooksul pärast kõnealuse teatise saamist, kas need meetmed on kooskõlas liidu õigusega, hinnates eelkõige meetmete proportsionaalsust ja riikliku konsulteerimiskorra läbipaistvust.
(3)
Meetmete läbivaatamise käigus võttis komisjon arvesse Poola audiovisuaalturu kohta kättesaadavaid andmeid, seda eriti televisiooniturule avaldatava mõju osas.
(4)
Pärast ulatuslikke konsultatsioone koostas Poola selgel ja läbipaistval viisil ühiskonna jaoks oluliste sündmuste loetelu.
(5)
Poola ametivõimude esitatud üksikasjalike tõendite ja vaatajate arvu põhjal veendusid komisjoni talitused, et direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõike 1 kohaselt koostatud määratud sündmuste loetelu vastas vähemalt kahele järgmisele kriteeriumile, mida peetakse sündmuste ühiskondliku olulisuse usaldusväärseks näitajaks: i) suur vastukaja liikmesriigi üldsuse seas, mitte lihtsalt tähtsus asjaomase spordiala või tegevuse tavapärase vaatajaskonna jaoks; ii) üldtunnustatud ja selgesti tajutav kultuuriline tähtsus liikmesriigi elanikkonna jaoks, eelkõige kultuuriidentiteedi kandjana; iii) rahvuskoondise osalemine asjaomasel sündmusel rahvusvaheliselt kaaluka võistluse või turniiri raames ning iv) sündmust on tavapäraselt kantud üle tasuta televisioonis ja sellel on olnud palju vaatajaid.
(6)
Ühiskonna jaoks oluliste sündmuste loetelus, mis esitati, on nii sündmusi, mis on juba 29. detsembri 1992. aasta ringhäälinguseaduse (muudetud 31. märtsi 2000. aasta seadusega) artiklis 20b sätestatud seadusjärgses loetelus, kui ka muid sündmusi, mis kuuluvad ringhäälingunõukogu õigusnormide eelnõu kohasesse oluliste sündmuste loetellu. Mitut nimetatud sündmust peetakse üleüldiselt ühiskonna jaoks oluliseks sündmuseks, näiteks suvised ja talvised olümpiamängud, jalgpalli maailmameistrivõistluste poolfinaalid ja finaalmängud ning Euroopa meistrivõistlused jalgpallis. Loetellu kuulub ka muid nende sündmuste raames toimuvaid jalgpallimatše, sealhulgas kvalifikatsiooniringi mänge, kus osaleb Poola rahvuskoondis. Nagu Poola ametivõimud tõendasid, on nende sündmuste teleülekannetel palju vaatajaid ja tavapäraselt on need antud eetrisse tasuta televisioonis. Lisaks leiavad need sündmused Poolas suurt vastukaja, sest on väga populaarsed nii spordisündmusi tavapäraselt jälgivate inimeste kui ka üldsuse seas. Pealegi osaleb mõnedel jalgpalli maailmameistrivõistluste ja Euroopa meistrivõistluste matšidel ja nende kvalifikatsiooniturniiridel ka Poola rahvuskoondis.
(7)
Kui ametlike võistluste muudel matšidel ning meistrite liiga ja UEFA karika mängudel osaleb Poola rahvuskoondis või mõni Poola klubi, on ka nende teleülekannetel palju vaatajaid ning tavapäraselt on need antud eetrisse tasuta televisioonis ja neil on Poolas suur vastukaja.
(8)
Kui meeste ja naiste võrkpalli maailmameistrivõistlustel või Euroopa meistrivõistlustel, sh nende kvalifikatsiooniturniiridel, või meeste võrkpalli maailmaliiga mängudel osaleb Poola rahvuskoondis, on nende mängude teleülekannetel palju vaatajaid ning mänge on tavapäraselt antud eetrisse tasuta televisioonis. Lisaks pakuvad nad Poolas erilist ja suurt huvi isegi neile vaatajatele, kes tavaliselt neid spordialasid ei jälgi. Ka selliste sündmuste puhul on tegemist oma riigi võistkonna osalemisega olulistel rahvusvahelistel võistlustel. Huvi suurendab ka see, et Poola võistlejad on neil võistlustel häid tulemusi saavutanud.
(9)
Ühest küljest on meeste käsipalli maailmameistrivõistluste ja Euroopa meistrivõistluste poolfinaalide ja finaalmängude teleülekannetel palju vaatajaid ja neidki mänge kantakse üle tasuta televisioonis ning lisaks pakuvad nad Poolas erilist ja suurt huvi isegi vaatajatele, kes tavaliselt neid spordialasid ei jälgi. Kui meeste käsipalli maailmameistrivõistluste ja Euroopa meistrivõistluste poolfinaalide ja finaalmängude käigus on Poola rahvuskoondis osalenud muudel võistlustel, on ka nende teleülekannetel olnud palju vaatajaid ning mänge on tavapäraselt kantud üle tasuta televisioonis. Lisaks pakuvad nad Poolas erilist ja suurt huvi isegi neile vaatajatele, kes tavaliselt neid spordialasid ei jälgi. Ka selliste sündmuste puhul on tegemist oma riigi võistkonna osalemisega olulistel rahvusvahelistel võistlustel, kus poolakad on saavutanud häid tulemusi.
(10)
Ühest küljest on suusatamise maailmameistrivõistluste, suusahüpete maailma karikavõistluste ja naiste murdmaasuusatamise karikavõistluste teleülekannetel palju vaatajaid ja neidki võistlusi kantakse üle tasuta televisioonis ning lisaks pakuvad nad Poolas erilist ja suurt huvi isegi vaatajatele, kes tavaliselt neid spordialasid ei jälgi. Ka selliste sündmuste puhul on tegemist Poola rahvuskoondise osalemisega olulistel rahvusvahelistel võistlustel, kus poolakad on saavutanud häid tulemusi.
(11)
Kergejõustiku maailmameistrivõistluste teleülekannetel on palju vaatajaid ja tavapäraselt on need antud eetrisse tasuta televisioonis. Pealegi äratavad need võistlused Poolas erilist ja laialdast vastukaja isegi nende vaatajate seas, kes kõnealuseid spordialasid harilikult ei jälgi. Poola võistlejad on saavutanud häid tulemusi teivashüppes, kuulitõukes ja kettaheites.
(12)
Võttes arvesse ühiskonna jaoks oluliste sündmuste ülekannete edastamise korda, kvalifitseeruva ringhäälinguorganisatsiooni määratlust, ringhäälingunõukogu rolli meetmete rakendamise käigus tekkivate vaidluste lahendamise mehhanismis ja Poola lõplike meetmete kavandatud jõustumiskuupäeva (12 kuud pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas), ei lähe nimetatud meetmed kaugemale, kui on vajalik, et saavutada taotletav eesmärk, st kaitsta teabe saamise õigust ja tagada avalikkusele laialdane juurdepääs ühiskonnas väga tähtsate riiklike või mitteriiklike sündmuste teleülekannetele. Seega võib järeldada, et mõju, mis avaldub Euroopa põhiõiguste harta artiklis 17 sätestatud õigusele omandile, ei ole ulatuslikum kui mõju, mis on olemuslikult seotud direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõikes 1 sätestatud loetelus esitatud sündmuste hõlmamisega.
(13)
Samadel põhjustel näivad Poola meetmed olevat proportsionaalsed, et õigustada erandi tegemist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 56 sätestatud teenuste osutamise põhivabadusest, kuna tegemist on avaliku huviga seotud esmatähtsa põhjusega, et tagada suure ühiskondliku tähtsusega sündmuste ülekannete üldine kättesaadavus. Lisaks ei põhjusta Poola meetmed teiste liikmesriikide ringhäälinguorganisatsioonide, õiguste omajate ega teiste ettevõtjate diskrimineerimist ega turu sulgemist.
(14)
Nimetatud meetmed on kooskõlas liidu konkurentsieeskirjadega, kuivõrd loetletud sündmuste edastamiseks kvalifitseerunud ringhäälinguorganisatsioonide määratlus põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, mis võimaldavad tegelikku ja potentsiaalset konkurentsi nende sündmuste ülekandeõiguste saamisel. Lisaks sellele ei ole nimetatud sündmuste arv nii ebaproportsionaalselt suur, et see moonutaks konkurentsi tasuta ja tasulise televisiooni turul. Seega võib tõdeda, et mõju konkurentsivabadusele ei ole ulatuslikum kui mõju, mis on olemuslikult seotud direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõikes 1 sätestatud loetelus esitatud sündmuste hõlmamisega.
(15)
Komisjon edastas Poola võetavad meetmed teistele liikmesriikidele ja esitas kontrollimise tulemused direktiivi 2010/13/EL artikli 29 kohaselt asutatud komiteele. Komitee võttis vastu heakskiitva arvamuse,
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Ainus artikkel
1. Direktiivi 2010/13/EL artikli 14 lõike 1 kohaselt Poolas võetavad meetmed, millest teatati komisjonile vastavalt sama direktiivi artikli 14 lõikele 2, on kooskõlas liidu õigusega.
2. Poola võetud meetmed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 21. november 2014