NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 98/2013
ze dne 15. ledna 2013
o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Určité látky a směsi jsou prekurzory výbušnin a mohou být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin. V akčním plánu Evropské unie na zvýšení zabezpečení výbušnin, přijatém Radou dne 18. dubna 2008, byla Komise vyzvána, aby zřídila stálý výbor pro prekurzory, jehož cílem by bylo zvažovat opatření a připravovat doporučení týkající se regulace prekurzorů výbušnin dostupných na trhu, a to s přihlédnutím k vlivu těchto opatření a doporučení na náklady a přínosy.
(2)
Stálý výbor pro prekurzory, který Komise zřídila v roce 2008, určil různé prekurzory výbušnin, které by mohly být použity při páchání teroristických útoků, a doporučil, aby byla na úrovni Unie přijata vhodná opatření.
(3)
Některé členské státy již přijaly právní a správní předpisy týkající se uvádění na trh, zpřístupňování nebo držení některých prekurzorů výbušnin.
(4)
Tyto právní a správní předpisy, které se od sebe vzájemně liší a mohou představovat překážky obchodu v rámci Unie, by měly být harmonizovány, aby se zlepšil volný pohyb chemických látek a směsí na vnitřním trhu, aby se v největší možné míře zamezilo narušování hospodářské soutěže a aby zároveň byla zajištěna vysoká úroveň ochrany bezpečnosti široké veřejnosti. Na úrovni jednotlivých států i na úrovni Unie byla rovněž stanovena další pravidla týkající se určitých látek, na které se vztahuje toto nařízení, pokud jde o bezpečnost pracovníků a ochranu životního prostřední; uvedená pravidla nejsou tímto nařízením dotčena.
(5)
V zájmu zajištění nejvyšší míry jednotnosti pro hospodářské subjekty představuje nařízení nejvhodnější právní nástroj na úpravu uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání.
(6)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (3) stanoví, že látky a směsi klasifikované jako nebezpečné mají být před uvedením na trh řádně označeny. Dále stanoví, že hospodářské subjekty včetně maloobchodníků takové látky mají klasifikovat a označit nebo mají využít klasifikace provedené subjektem, jenž se v rámci dodavatelského řetězce nachází na vyšší úrovni. Proto je vhodné v tomto nařízení stanovit, že všechny hospodářské subjekty včetně maloobchodníků, které zpřístupňují osobám z řad široké veřejnosti látky podléhající omezením podle tohoto nařízení, mají zajistit, aby na obalu bylo uvedeno, že pořízení, držení či použití takové látky nebo směsi osobami z řad široké veřejnosti podléhá omezení.
(7)
Některé členské státy s cílem dosáhnout na vnitrostátní úrovni v souvislosti s nedovoleným využíváním prekurzorů výbušnin podobné nebo vyšší míry ochrany, jakou předpokládá toto nařízení na úrovni Unie, již nyní uplatňují právní a správní předpisy vztahující se na určité látky, které je možno použít nedovoleným způsobem. Některé z těchto látek jsou již uvedeny v tomto nařízení, zatímco jiné mohou být na úrovni Unie omezeny v budoucnosti. Protože by bylo v rozporu s cíli tohoto nařízení, aby opatření na úrovni Unie snižovala ochranu, je vhodné stanovit mechanismus umožňující, aby předmětná vnitrostátní opatření zůstala v platnosti (ochranná doložka).
(8)
Nedovolené zhotovování výbušnin by mělo být znesnadněno stanovením mezních hodnot koncentrací pro určité prekurzory výbušnin. Pod úrovní těchto mezních hodnot je při dodržení ochranného mechanismu zajištěn volný pohyb těchto prekurzorů výbušnin, avšak nad úrovní těchto mezních hodnot by měl být přístup široké veřejnosti k těmto prekurzorům výbušnin omezen.
(9)
Osoby z řad široké veřejnosti by proto neměly mít možnost nabývat, dovážet, držet nebo používat tyto prekurzory výbušnin v koncentracích nad úrovní mezních hodnot. Je však vhodné stanovit, aby osoby z řad široké veřejnosti mohly takové prekurzory výbušnin nabývat, dovážet, držet nebo používat pro legitimní účely, pouze pokud jsou držiteli příslušného povolení.
(10)
Dále, vzhledem k tomu, že některé členské státy již mají zavedené registrační systémy, které se používají ke kontrole dodávání na trh některých nebo všech látek podléhajících omezení podle tohoto nařízení, které nesmějí být osobám z řad široké veřejnosti zpřístupňovány, je vhodné v tomto nařízení stanovit registrační systém použitelný pro některé nebo všechny uvedené látky.
(11)
Osoby z řad široké veřejnosti běžně používají peroxid vodíku, nitromethan a kyselinu dusičnou k legitimním účelům. Mělo by být proto možné, aby členské státy poskytovaly v určitém rozmezí koncentrací přístup k těmto látkám prostřednictvím registračního systému podle tohoto nařízení namísto systému povolování.
(12)
Vzhledem k velmi konkrétnímu předmětu tohoto nařízení je možné dosáhnout jeho cílů a zároveň v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality ponechat členským státům možnost volby, zda umožnit osobám z řad široké veřejnosti omezený přístup v souladu s tímto nařízením.
(13)
Aby byly prosazeny legitimní cíle veřejné bezpečnosti a zároveň zajištěno minimální narušení řádného fungování vnitřního trhu, je vhodné zřídit systém povolování, který osobě z řad široké veřejnosti, jež nabude látku podléhající omezení podle tohoto nařízení, která nesmí být zpřístupňována osobám z řad široké veřejnosti, nebo směs či látku obsahující tuto látku, a to v koncentraci vyšší než mezní hodnota, umožní uvedenou látku dovézt z jiného členského státu nebo ze třetí země do členského státu, který umožňuje přistup k uvedené látce v souladu s kterýmkoli ze systémů stanovených v tomto nařízení.
(14)
V zájmu účinného provádění ustanovení upravujících dovoz prekurzorů výbušnin se členské státy vyzývají, aby zajistily, že na omezení vztahující se na dovoz látek podléhajících omezení podle tohoto nařízení, které nesmějí být zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, budou upozorněni mezinárodní cestující. Ze stejného důvodu se členské státy rovněž vyzývají, aby zajistily povědomí široké veřejnosti o tom, že se uvedená omezení vztahují také na malé zásilky určené soukromým osobám a na zásilky objednané na dálku konečnými spotřebiteli.
(15)
S ohledem na význam minimalizace správní zátěže malých a středních podniků by informace, které členské státy poskytují průmyslu, zejména malým a středním podnikům, mohly být hodnotným prostředkem k usnadnění dodržování tohoto nařízení.
(16)
Jelikož by bylo nepřiměřené zakázat používání prekurzorů výbušnin v profesionálních činnostech, měla by se omezení týkající se zpřístupňování, dovozu, držení a používání prekurzorů výbušnin vztahovat pouze na širokou veřejnost. Vzhledem k obecným cílům tohoto nařízení je však vhodné zřídit mechanismus podávání zpráv, který se bude vztahovat na profesionální uživatele v celém dodavatelském řetězci i na osoby z řad široké veřejnosti účastnící se transakcí, které lze s ohledem na jejich povahu nebo rozsah považovat za podezřelé. Za tímto účelem by měly členské státy zřídit národní kontaktní místa pro oznamování podezřelých transakcí.
(17)
Různé transakce týkající se prekurzorů výbušnin mohou být považovány za podezřelé, a proto by měly být oznámeny. Je tomu tak například v situacích, kdy potenciální zákazník (profesionální nebo soukromý) zjevně není schopen jasně popsat zamýšlené použití, zjevně není obeznámen se zamýšleným použitím nebo je není s to věrohodně vysvětlit, hodlá zakoupit neobvyklá množství, neobvyklé koncentrace nebo neobvyklé kombinace látek, není ochoten předložit průkaz totožnosti nebo uvést místo bydliště nebo trvá na neobvyklém způsobu platby včetně platby vysokých částek v hotovosti. Hospodářské subjekty by měly mít možnost vyhradit si právo takovou transakci odmítnout.
(18)
Vzhledem k obecným cílům tohoto nařízení se příslušné orgány vyzývají, aby informovaly příslušné národní kontaktní místo o každém zamítnutí žádosti o povolení, pokud se zamítnutí zakládá na oprávněných důvodech k pochybnostem o legitimní povaze zamýšleného použití nebo o záměrech uživatele. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby informovaly národní kontaktní místo o pozastavení nebo zrušení povolení.
(19)
V zájmu předcházení a odhalování případného nedovoleného používání prekurzorů výbušnin je žádoucí, aby národní kontaktní místa vedla záznamy o oznámených podezřelých transakcích a aby příslušné orgány přijaly opatření nezbytná k vyšetření konkrétních okolností, včetně toho, zda je příslušná hospodářská činnost, kterou vykonává profesionální uživatel zúčastněný na podezřelé transakci, skutečná.
(20)
Kdykoliv je to možné, měly by být stanoveny mezní hodnoty koncentrací, při jejichž překročení je přístup k určitým prekurzorům výbušnin omezen, přičemž pro některé jiné prekurzory výbušnin by mělo být stanoveno pouze oznamování podezřelých transakcí. Kritéria určující, která opatření by se měla uplatnit na které prekurzory výbušnin, zahrnují míru hrozby spojované s dotčeným prekurzorem výbušnin, objem obchodu s dotčeným prekurzorem výbušnin a možnost stanovit úroveň koncentrace, pod kterou by prekurzor výbušnin mohl být nadále používán k legitimním účelům, pro které je zpřístupněn. Uvedenými kritérii by se měla řídit i další opatření, která mohou být přijata ohledně prekurzorů výbušnin, které v současnosti nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(21)
Je technicky nemožné stanovit mezní hodnoty koncentrací hexaminu v palivových tabletách. Kromě toho existuje řada legitimních způsobů využití kyseliny sírové, acetonu, dusičnanu draselného, dusičnanu sodného, dusičnanu vápenatého a dusičnanu vápenatoamonného. Nařízení, jež by na úrovni Unie omezovalo prodej těchto látek široké veřejnosti, by vedlo k nepřiměřeně vysokým správním nákladům a nákladům spojeným s jeho dodržováním, a to pro spotřebitele, veřejné orgány i podniky. Vzhledem k cílům tohoto nařízení by však měla být přijata opatření, která zjednoduší oznamování podezřelých transakcí u hexaminových palivových tablet a dalších prekurzorů výbušnin, pro něž neexistují vhodné a bezpečné alternativy.
(22)
Jeden ze způsobů, jak získat výchozí materiály pro nedovolenou výrobu výbušnin, představují krádeže prekurzorů výbušnin. Je tedy vhodné stanovit oznamovací povinnost pro významné krádeže a zmizení látek podléhajících opatřením podle tohoto nařízení. V zájmu snazšího vypátrání pachatelů a za účelem upozornění příslušných orgánů v dalších členských státech na možné hrozby se národní kontaktní místa vyzývají, aby případně využívala systém včasného varování Europolu.
(23)
Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce použitelné v případě porušení tohoto nařízení. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.
(24)
Podle přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4) je zakázáno poskytovat osobám z řad široké veřejnosti dusičnan amonný, který by mohl být snadno zneužit jako prekurzor výbušniny. Je však povoleno dodávat dusičnan amonný určitým profesionálním uživatelům, zejména zemědělcům. Tyto dodávky by tedy měly podléhat mechanismu pro oznamování podezřelých transakcí stanovenému tímto nařízením, neboť v nařízení (ES) č. 1907/2006 neexistuje srovnatelný požadavek.
(25)
Toto nařízení vyžaduje v případě podezřelých transakcí zpracování osobních údajů a jejich další zpřístupnění třetím stranám. Toto zpracovávání a zpřístupnění závažným způsobem zasahuje do základního práva na soukromý život a do práva na ochranu osobních údajů. Zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5). V souladu s tím je třeba zajistit řádné dodržování základního práva na ochranu osobních údajů jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány při uplatňování tohoto nařízení. Zejména zpracovávání osobních údajů vyžadované pro povolení, registraci transakcí a oznámení podezřelých transakcí by mělo probíhat v souladu se směrnicí 95/46/ES a s obecnými zásadami ochrany údajů, včetně zásad minimalizace údajů, omezení účelu, proporcionality a nezbytnosti a s požadavkem náležitě respektovat práva subjektu údajů na přístup k údajům, jejich opravu a vymazání.
(26)
Volba látek používaných teroristy a dalšími zločinci k nedovolené výrobě výbušnin se může rychle měnit. Mělo by tedy být možné do režimu stanoveného tímto nařízením zahrnout další látky, pokud je to nutné z důvodu naléhavosti.
(27)
Za účelem zohlednění vývoje způsobů zneužívání látek jako prekurzorů výbušnin a za podmínky, že proběhne řádná konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem zohlednit potenciálně významný dopad na hospodářské subjekty, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny mezních hodnot koncentrací, při jejichž překročení se určité látky podléhající omezení podle tohoto nařízení nemají zpřístupňovat široké veřejnosti, a doplnění seznamu o další látky, u nichž mají být oznamovány podezřelé transakce. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(28)
Komise by měla neustále přehodnocovat seznam látek, které se nemají zpřístupňovat široké veřejnosti při překročení určitých mezních hodnot koncentrací, a seznam látek, u nichž mají být oznamovány podezřelé transakce. V odůvodněných případech by Komise měla vypracovat legislativní návrhy v souladu s řádným legislativním postupem, aby byly v prvním seznamu doplněny nebo zrušeny určité položky, nebo aby byly v druhém seznamu určité položky zrušeny, za účelem zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin.
(29)
Měla by být stanovena ochranná doložka upravující přiměřený postup na úrovni Unie pro případy, kdy některý členský stát nabude důvodné podezření, že by určité látky, které ještě nejsou zařazeny na seznamu podle tohoto nařízení, mohly být použity pro nedovolenou výrobu výbušnin.
(30)
S přihlédnutím ke specifickým rizikům, jež má toto nařízení řešit, je dále vhodné umožnit členským státům, aby za určitých okolností přijaly ochranná opatření vztahující se rovněž na látky, které již podléhají opatřením podle tohoto nařízení.
(31)
Vzhledem k požadavkům kladeným tímto nařízením na informace, které mají být poskytnuty Komisi a členským státům, by bylo nevhodné, aby uvedená nová ochranná opatření podléhala režimu stanovenému ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (6), a to bez ohledu na to, zda se vztahují na látky již podléhající opatřením podle tohoto nařízení nebo na látky, které omezení nepodléhají.
(32)
S ohledem na cíle tohoto nařízení a s přihlédnutím k dopadům, jež toto nařízení může mít na bezpečnost občanů i na vnitřní trh, by Komise měla na základě průběžných jednání Stálého výboru pro prekurzory předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jakýchkoli problémech, jež vyvstanou při uplatňování tohoto nařízení, a o patřičnosti a proveditelnosti rozšíření jeho oblasti působnosti jak s ohledem na pokrytí profesionálních uživatelů, tak i s ohledem na ustanovení o oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží látek, které, ačkoliv nepodléhají opatřením podle tohoto nařízení, byly určeny jako látky použité pro nedovolenou výrobu výbušnin (nezařazené prekurzory výbušnin). Komise by kromě toho měla s ohledem na příslušné zkušenosti získané členskými státy a po zvážení nákladů a přínosů předložit zprávu, v níž posoudí, zda je vzhledem k ohrožení veřejné bezpečnosti žádoucí a proveditelné systém dále posílit a harmonizovat. V rámci přezkumu by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu pojednávající o možnostech přesunu ustanovení o dusičnanu amonném z nařízení (ES) č. 1907/2006 do tohoto nařízení.
(33)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž omezení přístupu široké veřejnosti k prekurzorům výbušnin, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu omezení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(34)
Evropský inspektor ochrany údajů v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) vydal stanovisko (8).
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie, zejména ochranu osobních údajů, svobodu podnikání, právo na vlastnictví a zásadu nediskriminace. Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví harmonizovaná pravidla týkající se zpřístupňování, dovozu, držení a použití látek nebo směsí, které by mohly být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin, a to s cílem omezit jejich dostupnost pro širokou veřejnost a zajistit náležité oznamování podezřelých transakcí v rámci celého dodavatelského řetězce.
Tímto nařízením nejsou dotčena jiná přísnější ustanovení práva Unie týkající se látek uvedených v příloze.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na látky uvedené v přílohách a na směsi či látky, které je obsahují.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
předměty ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (ES) č. 1907/2006;
b)
pyrotechnické výrobky ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/23/ES ze dne 23. května 2007 o uvádění pyrotechnických výrobků na trh (9), pyrotechnické výrobky, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny k nekomerčnímu využití u ozbrojených sil, donucovacích orgánů nebo hasičských sborů, pyrotechnická zařízení spadající do působnosti směrnice Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení (10), pyrotechnické výrobky určené pro použití v leteckém a kosmickém průmyslu nebo kapsle určené pro hračky;
c)
léčivé přípravky zpřístupněné zákonným způsobem osobě z řad široké veřejnosti na základě lékařského předpisu v souladu s příslušným vnitrostátním právem.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„látkou“ látka ve smyslu čl. 3 bodu 1 nařízení (ES) č. 1907/2006;
2)
„směsí“ směs ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1907/2006;
3)
„předmětem“ předmět ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (ES) č. 1907/2006;
4)
„zpřístupněním“ jakékoli dodání, za úplatu nebo bezplatné;
5)
„dovozem“ akt, jímž je určitá látka dopravena na území některého členského státu, ať již z jiného členského státu, nebo ze třetí země;
6)
„použitím“ zpracování, formování, skladování, úprava nebo míchání, včetně výroby předmětu, nebo jakékoli jiné využití;
7)
„osobou z řad široké veřejnosti“ fyzická osoba, jež jedná za účelem nevztahujícím se k její obvyklé obchodní, podnikatelské či profesní činnosti;
8)
„podezřelou transakcí“ jakákoliv transakce týkající se látek uvedených v přílohách nebo směsí či látek, které je obsahují, včetně transakcí, jichž se účastní profesionální uživatelé, pokud existují oprávněné důvody pro podezření, že je daná látka nebo směs určena pro nedovolenou výrobu výbušnin;
9)
„hospodářským subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob či subjektů, která na trh dodává produkty nebo poskytuje služby;
10)
„prekurzorem výbušnin podléhajícím omezení“ látka uvedená v příloze I v koncentraci vyšší, než je odpovídající mezní hodnota v ní stanovená, stejně jako směs a jiná látka, ve které je taková látka uvedená v příloze obsažena v koncentraci vyšší, než je odpovídající mezní hodnota.
Článek 4
Zpřístupnění, dovoz, držení a použití
1. Prekurzory výbušnin podléhající omezení nesmějí být zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti ani nesmějí být těmito osobami dováženy, drženy nebo používány.
2. Bez ohledu na odstavec 1 může členský stát zachovat nebo vytvořit režim povolování umožňující, aby byly prekurzory výbušnin podléhající omezení zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, jimi drženy nebo používány, jestliže osoby z řad široké veřejnosti obdrží a na požádání předloží povolení pro jejich nabytí, držení nebo použití, vydané v souladu s článkem 7 příslušným orgánem členského státu, v němž mají být tyto prekurzory výbušnin podléhající omezení nabyty, drženy nebo používány.
3. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 může členský stát zachovat nebo vytvořit registrační režim umožňující, aby byly následující prekurzory výbušnin podléhající omezení zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, jimi drženy nebo používány, jestliže hospodářský subjekt, který je zpřístupňuje, zaregistruje každou transakci v souladu s podrobnými pravidly stanovenými v článku 8:
a)
peroxid vodíku (č. CAS 7722-84-1) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 35 % hmotnostních;
b)
nitrometan (č. CAS 75-52-5) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 40 % hmotnostních;
c)
kyselina dusičná (č. CAS 7697-37-2) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 10 % hmotnostních.
4. Členské státy oznámí Komisi veškerá opatření, která přijmou za účelem provádění některého z režimů stanovených v odstavcích 2 a 3. V oznámení se stanoví prekurzory výbušnin podléhající omezení, pro které daný členský stát poskytuje výjimku.
5. Komise zveřejní seznam opatření oznámených členskými státy podle odstavce 4.
6. Má-li osoba z řad široké veřejnosti v úmyslu dovézt prekurzor výbušnin podléhající omezení na území členského státu, který uplatňuje výjimku z odstavce 1 v tom smyslu, že používá režim povolování podle odstavce 2 nebo registrační režim podle odstavce 3 nebo článku 17, musí tato osoba získat a na požádání příslušného orgánu předložit povolení vydané v souladu s pravidly stanovenými v článku 7, které je platné v tomto členském státě.
7. Hospodářský subjekt, který zpřístupňuje prekurzor výbušnin podléhající omezení osobě z řad široké veřejnosti podle odstavce 2, musí pro každou transakci požadovat předložení povolení nebo, pokud jej zpřístupňuje podle odstavce 3, uchovat záznam o transakci v souladu s režimem zavedeným členským státem, v němž se prekurzor výbušnin podléhající omezení zpřístupňuje.
Článek 5
Označování
Hospodářský subjekt, který má v úmyslu zpřístupňovat prekurzory výbušnin podléhající omezení osobě z řad široké veřejnosti, zajistí buď připevněním příslušného označení, nebo ověřením, že příslušné označení je na obal připevněno, aby na balení bylo jasně uvedeno, že pořízení, držení nebo použití tohoto prekurzoru výbušnin podléhajícího omezení osobami z řad široké veřejnosti podléhá omezení, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 1, 2 a 3.
Článek 6
Volný pohyb
Aniž je dotčen čl. 1 druhý pododstavec a článek 13, a není-li v tomto nařízení nebo v jiných právních aktech Unie stanoveno jinak, nesmějí členské státy z důvodů souvisejících se zamezením nedovolené výrobě výbušnin zakazovat či omezovat zpřístupňování nebo takovému zpřístupňování bránit v případě:
a)
látek uvedených v příloze I v koncentracích ne vyšších, než jsou mezní hodnoty tam stanovené, nebo
b)
látek uvedených v příloze II.
Článek 7
Povolení
1. Každý členský stát, který vydává povolení osobám z řad široké veřejnosti s oprávněným zájmem nabýt, dovézt, držet, nebo používat prekurzory výbušnin podléhající omezení, stanoví pravidla pro udělování povolení podle čl. 4 odst. 2 a 6. Při posuzování, zda povolení udělit, přihlíží příslušný orgán členského státu ke všem významným okolnostem, a zejména k oprávněnosti zamýšleného použití látky. Udělení povolení musí být zamítnuto, existují-li oprávněné důvody k pochybnostem ohledně oprávněnosti zamýšleného použití nebo ohledně záměru uživatele danou látku nebo látky používat k legitimnímu účelu.
2. Příslušný orgán může zvolit způsob omezení platnosti povolení tím, že povolí jednorázové nebo vícenásobné použití na dobu nepřekračující tři roky. Příslušný orgán může držiteli povolení uložit, aby do stanovené doby skončení platnosti povolení prokazoval, že jsou stále splněny podmínky, za nichž bylo povolení uděleno. Povolení musí uvádět prekurzory výbušnin podléhající omezení, pro které je uděleno.
3. Příslušné orgány mohou od žadatelů požadovat, aby za žádost o povolení zaplatili poplatek. Tento poplatek nepřevyšuje náklady na zpracování žádosti.
4. Příslušný orgán může povolení pozastavit nebo odebrat, pokud existují oprávněné důvody domnívat se, že podmínky, za nichž bylo povolení uděleno, již nejsou splněny.
5. Odvolání proti rozhodnutí příslušného orgánu a spory týkající se dodržení podmínek pro povolení projednává příslušný subjekt odpovědný podle vnitrostátního práva.
6. Povolení udělená příslušnými orgány jednoho členského státu mohou být uznána v ostatních členských státech. Komise po konzultaci se Stálým výborem pro prekurzory vypracuje do 2. září 2014 pokyny týkající se technických náležitostí povolení s cílem usnadnit jejich vzájemné uznávání. Tyto pokyny dále obsahují informace o údajích, které mají být zahrnuty do povolení platných pro dovoz prekurzorů výbušnin podléhajících omezení, včetně návrhu formátu takových povolení.
Článek 8
Registrace transakcí
1. Za účelem registrace podle čl. 4 odst. 3 se osoby z řad široké veřejnosti musí prokázat úředním průkazem totožnosti.
2. Registrace musí zahrnovat nejméně tyto údaje:
a)
jméno, adresu a případně osobní číslo prokazující totožnost osoby z řad široké veřejnosti nebo druh a číslo úředního průkazu totožnosti;
b)
název látky nebo směsi, včetně její koncentrace;
c)
množství látky nebo směsi;
d)
zamýšlené použití látky nebo směsi podle prohlášení osoby z řad široké veřejnosti;
e)
datum a místo transakce;
f)
podpis osoby z řad široké veřejnosti.
3. Registrace se uchovávají po dobu pěti let ode dne uskutečnění transakce. Po uvedenou dobu je registrace na požádání k dispozici příslušným orgánům k provedení kontroly.
4. Registrace se uchovává na papíře nebo na jiném trvanlivém médiu a je kdykoli k dispozici k provedení kontroly po celou dobu stanovenou v odstavci 3. Veškeré údaje uchovávané v elektronické podobě musí:
a)
odpovídat co do formátu a obsahu příslušným papírovým dokumentům a
b)
být kdykoli bezprostředně dostupné po celou dobu stanovenou v odstavci 3.
Článek 9
Oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží
1. Podezřelé transakce týkající se látek uvedených v přílohách nebo směsí či látek, které je obsahují, musí být oznámeny v souladu s tímto článkem.
2. Každý členský stát zřídí za účelem oznamování podezřelých transakcí jedno nebo více národních kontaktních míst s jasně určeným telefonním číslem a e-mailovou adresou.
3. Hospodářské subjekty si mohou vyhradit právo podezřelou transakci odmítnout a oznámí transakci nebo pokus o transakci bez zbytečného odkladu, pokud možno včetně totožnosti zákazníka, národnímu kontaktnímu místu členského státu, v němž se transakce nebo pokus o transakci uskutečnily, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že navrhovaná transakce, která zahrnuje jednu nebo více látek uvedených v přílohách, nebo zahrnuje směsi nebo látky, které je obsahují, je podezřelou transakcí, s ohledem na všechny okolnosti a zejména tehdy, pokud potenciální zákazník:
a)
zjevně není schopen jasně popsat zamýšlené použití látky nebo směsi;
b)
zjevně není obeznámen se zamýšleným použitím látky nebo směsi, nebo je není s to věrohodně vysvětlit;
c)
hodlá zakoupit množství, kombinace nebo koncentrace látek neobvyklé pro soukromé použití;
d)
není ochoten předložit průkaz totožnosti nebo uvést místo bydliště nebo
e)
trvá na neobvyklém způsobu platby včetně platby vysokých částek v hotovosti.
4. Hospodářské subjekty rovněž oznámí významná zmizení a krádeže látek uvedených v přílohách a směsí či látek, které je obsahují, národnímu kontaktnímu místu členského státu, kde ke zmizení nebo krádeži došlo.
5. Pro zjednodušení spolupráce mezi příslušnými orgány a hospodářskými subjekty Komise po konzultaci se Stálým výborem pro prekurzory do 2. září 2014 vypracuje pokyny na pomoc chemickému dodavatelskému řetězci a případně příslušným orgánům. Tyto pokyny poskytnou zejména:
a)
informace o tom, jak rozpoznávat a oznamovat podezřelé transakce, zejména pokud jde o koncentrace nebo množství látek uvedených v příloze II níže, pod jejichž úrovní není obvykle třeba žádných opatření;
b)
informace o tom, jak rozpoznávat a oznamovat významná zmizení a krádeže;
c)
jiné informace, které mohou být považovány za užitečné.
Komise tyto pokyny pravidelně aktualizuje.
6. Příslušné orgány zajistí, aby byly pokyny podle odstavce 5 pravidelně šířeny způsobem, který příslušné orgány považují za přiměřený cílům pokynů.
Článek 10
Ochrana údajů
Členské státy zajistí, aby bylo zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení prováděno v souladu se směrnicí 95/46/ES. Členské státy zejména zajistí, aby zpracování osobních údajů vyžadované pro udělování povolení podle čl. 4 odst. 2 a 6 a článku 7 tohoto nařízení nebo pro registraci transakcí podle čl. 4 odst. 3 a článků 8 a 17 tohoto nařízení i oznamování podezřelých transakcí podle článku 9 tohoto nařízení probíhalo v souladu se směrnicí 95/46/ES.
Článek 11
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 12
Změny příloh
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změny mezních hodnot v příloze I v rozsahu nezbytném pro zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin nebo na základě výzkumu a zkoušek, a rovněž pokud jde o doplnění dalších látek do přílohy II, je-li to nezbytné k zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin. Komise se v rámci přípravy aktů v přenesené pravomoci vynasnaží konzultovat příslušné zúčastněné strany, zejména z oblasti chemického průmyslu a maloobchodu.
Ve zvláště závažných naléhavých případech v případě náhlé změny v posouzení rizika ohledně zneužití látek k nedovolené výrobě výbušnin se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 15.
2. Komise přijme zvláštní akt v přenesené pravomoci ohledně každé změny mezních hodnot v příloze I a každé nové látky doplněné do přílohy II. Každý akt v přenesené pravomoci je založen na analýze prokazující, že v důsledku předmětné změny nehrozí hospodářským subjektům či spotřebitelům neúměrná zátěž, a to s řádným ohledem na cíle, kterých má být dosaženo.
Článek 13
Ochranná doložka
1. Pokud má členský stát oprávněné důvody domnívat se, že by konkrétní látka, která není uvedena v přílohách, mohla být použita k nedovolené výrobě výbušnin, může omezit nebo zakázat zpřístupňování, držení a používání takovéto látky nebo jakékoli směsi nebo látky, které ji obsahují, nebo může stanovit, že látka podléhá oznamovací povinnosti pro podezřelé transakce podle článku 9.
2. Pokud má členský stát oprávněné důvody domnívat se, že by konkrétní látka uvedená v příloze I mohla být použita k nedovolené výrobě výbušnin při nižší koncentraci, než jaká odpovídá mezní hodnotě stanovené v příloze I, může dále omezit nebo zakázat zpřístupňování, držení a používání takovéto látky stanovením nižší mezní hodnoty koncentrace.
3. Pokud má členský stát oprávněné důvody ke stanovení úrovně mezní hodnoty koncentrace, nad kterou by měla látka uvedená v příloze II podléhat omezením vztahujícím se na prekurzory výbušnin podléhající omezení, může omezit nebo zakázat zpřístupňování, držení a používání takovéto látky stanovením maximální povolené koncentrace.
4. Členský stát, který omezuje nebo zakazuje látky v souladu s odstavci 1, 2 nebo 3, o tom neprodleně informuje Komisi a ostatní členské státy, přičemž uvede důvody tohoto rozhodnutí.
5. Komise s ohledem na informace sdělené podle odstavce 4 okamžitě posoudí, zda vypracuje změny příloh v souladu s čl. 12 odst. 1 nebo zda vypracuje legislativní návrh na změnu příloh. Dotčený členský stát případně změní nebo zruší svá vnitrostátní opatření, aby zohlednil každou takovouto změnu příloh.
6. Do 2. června 2013 členské státy oznámí Komisi veškerá vnitrostátní opatření omezující nebo zakazující zpřístupňování, držení a používání látky nebo směsi či látky, které ji obsahují, z důvodu, že by mohla být použita pro nedovolenou výrobu výbušnin.
Článek 14
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku v článku 12 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. března 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 12 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 12 vstoupí v platnost pouze, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Postup pro naléhavé případy
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody pro použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 14 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Držení a používání prekurzorů výbušnin podléhajících omezení osobami z řad široké veřejnosti je nadále povoleno do 2. března 2016.
Článek 17
Stávající registrační režimy
Členský stát, který ke dni 1. března 2013 má zavedený režim, který vyžaduje, aby hospodářské subjekty registrovaly transakce, jimiž se zpřístupňují osobám z řad široké veřejnosti jeden či více prekurzorů výbušnin podléhajících omezení, může odchylně od čl. 4 odst. 1 nebo 2 používat tento režim v souladu s článkem 8 pro některé z látek uvedených v příloze I nebo pro všechny tyto látky. Pravidla stanovená v čl. 4 odst. 4 až 7 se použijí obdobně.
Článek 18
Přezkum
1. Do 2. září 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které posoudí:
a)
veškeré problémy, které vyvstaly v důsledku uplatňování tohoto nařízení;
b)
zda je žádoucí a proveditelné dále posílit a harmonizovat systém vzhledem k ohrožení veřejné bezpečnosti způsobenému terorismem a jinou závažnou trestnou činností, po zvážení zkušeností získaných členskými státy při uplatňování tohoto nařízení, včetně případně zjištěných bezpečnostních nedostatků, a s ohledem na náklady a přínosy pro členské státy, hospodářské subjekty a další příslušné zúčastněné strany;
c)
zda je žádoucí a proveditelné, aby byla rozšířena oblast působnosti tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo profesionální uživatele, a to při zohlednění zátěže, kterou přináší hospodářským subjektům, a s ohledem na cíle tohoto nařízení;
d)
zda je žádoucí a proveditelné zahrnout nezařazené prekurzory výbušnin do ustanovení o oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží.
2. Do 2. března 2015 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které posoudí možnost převedení příslušných ustanovení týkajících se dusičnanu amonného z nařízení (ES) č. 1907/2006 do tohoto nařízení.
3. Je-li to vhodné vzhledem ke zprávám uvedeným v odstavcích 1 a 2, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh s ohledem na příslušnou změnu tohoto nařízení.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. září 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 98/2013,
15. jaanuar 2013,
lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Teatavad ained ja segud on lõhkeainete lähteained ning neid võib väärkasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks. Nõukogu poolt 18. aprillil 2008 vastu võetud Euroopa Liidu lõhkeainete turvalisuse tõhustamise tegevuskavas kutsuti komisjoni üles looma alaline lähteainete komitee, kes arutaks meetmeid ja annaks soovitusi turul kättesaadavate lõhkeainete lähteaineid käsitlevate õigusnormide kohta, võttes seejuures arvesse nende mõju kulutasuvusele.
(2)
Komisjoni poolt 2008. aastal loodud alaline lähteainete komitee määras kindlaks mitu lõhkeainete lähteainet, mida võidakse kasutada terrorirünnakute toimepanemiseks, ja soovitas võtta asjakohaseid liidu tasandi meetmeid.
(3)
Mõni liikmesriik on juba vastu võtnud õigus- ja haldusnormid, millega reguleeritakse teatavate lõhkeainete lähteainete turuleviimist, kättesaadavaks tegemist ja omamist.
(4)
Sellised õigus- ja haldusnormid, mis üksteisest erinevad ja võivad takistada liidu sisest kaubandust, tuleks ühtlustada, et parandada keemiliste ainete ja segude vaba liikumist siseturul ja kõrvaldada konkurentsimoonutused võimalikult suures ulatuses ning tagada samal ajal üldsuse ohutuse kõrgetasemeline kaitse. Liikmesriikides ja liidu tasandil on kehtestatud ka muid käesoleva määrusega hõlmatud teatavaid aineid käsitlevaid eeskirju seoses töötajate ohutuse ja keskkonnakaitsega. Neid eeskirju käesolev määrus ei mõjuta.
(5)
Võimalikult suure ühtsuse tagamiseks majandustegevuses osalejate jaoks on lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise reguleerimiseks kõige asjakohasem õigusakt määrus.
(6)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) (3) on sätestatud, et ohtlikeks klassifitseeritud ained ja segud tuleks enne turuleviimist nõuetekohaselt märgistada. Lisaks on määruses sätestatud, et majandustegevuses osalejad, sealhulgas jaemüüjad, klassifitseerivad ja märgistavad kõnealused ained või kasutavad tarneahelat varustavate tarnijate määratud klassifikatsiooni. Seetõttu on käesolevas määruses asjakohane sätestada, et kõik majandustegevuses osalejad, sealhulgas jaemüüjad, kes teevad käesoleva määruse kohaselt piiratud ained üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks, tagavad, et pakendil oleks märge, et üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kehtivad kõnealuse aine või segu ostmise, omamise ja kasutamise piirangud.
(7)
Et saavutada liikmesriigi tasandil lõhkeainete lähteainete ebaseadusliku kasutamise vastase kaitse tase, mis on samasugune või kõrgem tasemest, mis kavatsetakse liidu tasandil saavutada käesoleva määrusega, on mõnes liikmesriigis juba jõustunud seadusandlikud meetmed mõne ebaseaduslikult kasutatava aine suhtes. Mõni selline aine on juba loetletud käesolevas määruses ja teiste ainete suhtes oleks võimalik kehtestada piirangud liidu tasandil tulevikus. Kuna kaitse vähendamine liidu tasandi meetmetega oleks vastuolus käesoleva määruse eesmärkidega, on asjakohane kehtestada mehhanism (kaitseklausel), mille kohaselt sellised liikmesriikide meetmed võiksid jääda kehtima.
(8)
Isevalmistatavate lõhkeainete ebaseaduslikku valmistamist tuleks muuta raskemaks, kehtestades lõhkeainete lähteainetena käsitatavatele ainetele kontsentratsiooni piirmäärad. Nendest piirmääradest allapoole jäävate lõhkeainete lähteainete vaba ringlus tagatakse vastavalt kaitsemehhanismi tingimustele; tuleks piirata üldsuse hulka kuuluvate isikute juurdepääse nimetatud piirmäärasid ületavatele lõhkeainete lähteainetele.
(9)
Üldsusel ei peaks seetõttu olema võimalik nimetatud piirmääradest suurema kontsentratsiooniga lõhkeainete lähteaineid soetada, sisse tuua, omada või kasutada. Siiski on asjakohane ette näha, et üldsuse hulka kuuluvad isikud võivad õiguspärastel eesmärkidel selliseid lõhkeainete lähteaineid soetada, sisse tuua, omada või kasutada, kui neil on sellekohane luba.
(10)
Arvestades asjaolu, et mõnel liikmesriigil on juba olemas kindlalt väljakujunenud registreerimissüsteemid, mida kasutatakse mõne käesoleva määruse kohaselt piiratud aine või kõigi käesoleva määruse kohaselt piiratud ainete, mida ei tohi üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks teha, turul kättesaadavaks tegemise kontrollimiseks, on asjakohane näha käesolevas määruses ette registreerimissüsteem, mida kohaldatakse mõne või kõigi kõnealuste ainete suhtes.
(11)
Üldsuse hulka kuuluvad isikud kasutavad õiguspärastel eesmärkidel laialdaselt vesinikperoksiidi, nitrometaani ja lämmastikhapet. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik anda nimetatud ainetele teatavas kontsentratsioonivahemikus juurdepääs, kohaldades pigem käesoleva määruse kohast registreerimissüsteemi kui loasüsteemi.
(12)
Arvestades käesoleva määruse väga spetsiifilist sisu, on määruse eesmärke vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele võimalik saavutada, andes liikmesriikidele võimaluse valida, kas anda üldsuse hulka kuuluvatele isikutele piiratud juurdepääs vastavalt käesolevale määrusele.
(13)
Avaliku julgeoleku õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ja samas tagamiseks, et siseturu tõrgeteta toimimist häiritaks võimalikult vähe, on asjakohane näha ette loasüsteem, mille kohaselt saaks isik, kes on soetanud käesoleva määruse kohaselt piiratud aine, mida ei tohi üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks teha, või seda ainet sisaldava segu või aine, mille kontsentratsioon on piirmäärast suurem, seda ainet teisest liikmesriigist või kolmandast riigist sisse tuua liikmesriiki, kus on lubatud juurdepääs kõnealustele ainetele vastavalt ükskõik millisele käesolevas määruses sätestatud süsteemile.
(14)
Lõhkeainete lähteainete sissetoomist käsitlevate sätete tõhusaks rakendamiseks innustatakse liikmesriike tagama, et rahvusvaheliste reisijate tähelepanu juhitakse tingimustele, mis kehtivad käesoleva määruse kohaselt piiratud ainete, mida ei tohi üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks teha, sissetoomise suhtes. Samal põhjusel innustatakse liikmesriike samuti tagama üldsuse teavitamist piirangutest, mida kohaldatakse eraisikutele saadetavate väikepakkide või lõpptarbijate kaugtellimuste suhtes.
(15)
Liikmesriikide poolt tööstusele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) edastatud teave võib olla väärtuslikuks vahendiks, mille abil hõlbustada käesoleva määruse täitmist, võttes arvesse VKEde halduskoormuse vähendamise olulisust.
(16)
Kuna lõhkeainete lähteainete kutsetegevuses kasutamise keeld ei oleks proportsionaalne, tuleks lõhkeainete lähteainete kättesaadavaks tegemise, sissetoomise, omamise ja kasutamisega seotud piiranguid kohaldada ainult üldsuse suhtes. Arvestades käesoleva määruse üldeesmärke, on siiski asjakohane näha ette teatamismehhanism, mis hõlmab nii kogu tarneahela professionaalseid kasutajaid kui ka üldsuse hulka kuuluvaid isikuid, kes on seotud tehingutega, mis äratavad kahtlust oma iseloomu või ulatuse tõttu. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid looma kahtlastest tehingutest teatamiseks riikliku kontaktpunkti.
(17)
Eri tehinguid lõhkeainete lähteainetega võib pidada kahtlustäratavateks, mistõttu tuleks neist teatada. Selliseks tuleb pidada näiteks olukorda, kus võimalik klient (professionaalne või mitteprofessionaalne) näib väljenduvat ebaselgelt kavandatava kasutuse suhtes, jätab mulje, et kavandatav kasutus on talle võõras või ta ei suuda seda usaldusväärselt selgitada, kes kavatseb osta ebahariliku koguse või ebaharilikus kontsentratsioonis ainet või ebaharilikku ainete kombinatsiooni, ei soovi esitada isikutunnistust või elukohta tõendavat dokumenti või kes soovib kasutada ebaharilikke makseviise, sealhulgas suuri sularahakoguseid. Majandustegevuses osalejatel peaks olema võimalik sellisest tarnest õiguspäraselt keelduda.
(18)
Käesoleva määruse üldeesmärke silmas pidades innustatakse lube väljastavaid pädevaid asutusi teavitama asjaomast riiklikku kontaktpunkti igast loataotluse tagasilükkamisest, kui tagasilükkamise puhul on põhjendatud alus kahelda kavandatud kasutamise seaduslikkuses või kasutaja kavatsustes. Samuti innustatakse lube väljastavaid pädevaid asutusi teavitama riiklikku kontaktpunkti loa peatamisest või tühistamisest.
(19)
Lõhkeainete lähteainete võimaliku ebaseadusliku kasutamise ennetamiseks ja avastamiseks on soovitav, et riiklik kontaktpunkt peaks arvet teatatud kahtlustäratavate tehingute üle ja et pädev asutus võtaks vajalikke meetmeid, et uurida konkreetseid asjaolusid, sealhulgas kahtlustäratavas tehingus osaleva kutsealase kasutaja asjaomase majandustegevuse tõepärasust.
(20)
Võimaluse korral tuleks kehtestada kontsentratsiooni piirmäärad, millest suurema kontsentratsiooni korral piiratakse juurdepääsu teatavatele lõhkeainete lähteainetele, samas kui teatavate teiste lõhkeainete lähteainete puhul tuleks ette näha vaid kahtlustäratavatest tehingutest teatamine. Lõhkeainete lähteaine suhtes kohaldatava meetme määramisel on kriteeriumiteks asjaomase lõhkeainete lähteaine ohutase, asjaomase lõhkeainete lähteainega kauplemise maht ning võimalus kehtestada kontsentratsioonitase, millest madalamal oleks lõhkeainete lähteaine ikka veel kasutatav õiguspärasel eesmärgil, milleks ta turule viidi. Kõnealused kriteeriumid peaksid suunama edasisi meetmeid, mida võiks võtta käesoleva määruse reguleerimisalasse praegu mittekuuluvate lõhkeainete lähteainete suhtes.
(21)
Heksamiini kontsentratsiooni piirmäära kütusetablettides ei ole tehniliselt võimalik kindlaks määrata. Lisaks on väävelhape, atsetoon, kaaliumnitraat, naatriumnitraat, kaltsiumnitraat ja kaltsium-ammooniumnitraat kasutatavad mitmel seaduslikul viisil. Nimetatud ainete liidu tasandil reguleeritud üldsusele müügi piiranguga kaasneksid ebaproportsionaalselt suured haldus- ja täitmiskulud tarbijatele, ametiasutustele ja ettevõtjatele. Kuid käesoleva määruse eesmärke silmas pidades tuleks võtta meetmeid, et lihtsustada teatamist kahtlustäratavatest tehingutest, mis on seotud heksamiini kütusetablettide või muude nimetatud lähteainetega, millel puuduvad ohutud ja sobivad alternatiivid.
(22)
Lõhkeainete lähteainete vargustega hangitakse lähteaineid lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks. Seetõttu on asjakohane sätestada kohustus teatada selliste ainete märkimisväärsetest vargustest või kaotsiminekutest, mille suhtes kehtivad käesoleva määruse kohased meetmed. Õiguserikkujate leidmise hõlbustamiseks ja teiste liikmesriikide pädevate asutuste teavitamiseks võimalikest ohtudest innustatakse liikmesriikide kontaktpunkte kasutama asjakohasel juhul Europoli varajase hoiatamise süsteemi.
(23)
Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(24)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (4) XVII lisa kohaselt on üldsuse hulka kuuluvatele isikutele keelatud tarnida ammooniumnitraati, mida on kerge väärkasutada lõhkeainete lähteainena. Kuid ammooniumnitraadi tarnimine on lubatud teatavatele professionaalsetele kasutajatele, eelkõige põllumajandustootjatele. Nimetatud tarnimise suhtes tuleks seega rakendada käesoleva määrusega kehtestatud kahtlustäratavatest tehingutest teatamise mehhanismi, kuna määruses (EÜ) nr 1907/2006 puudub sellega võrreldav nõue.
(25)
Käesolev määrus eeldab isikuandmete töötlemist ja kahtlustäratavate tehingute korral nende avalikustamist kolmandatele isikutele. Sellise töötlemise ja avalikustamise raames võidakse tõsiselt rikkuda põhiõigust eraelu puutumatusele ja õigust isikuandmete kaitsele. Käesoleva määrusega ette nähtud isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (5). Seega tuleks tagada, et selle isiku põhiõigus isikuandmete kaitsele, kelle isikuandmeid käesoleva määruse kohaldamisel töödeldakse, on nõuetekohaselt kaitstud. Eelkõige peaks loa andmise, tehingu registreerimise ja kahtlustäratavast tehingust teatamisega seotud isikuandmete töötlemine toimuma kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ, sealhulgas üldiste andmekaitsepõhimõtetega, nagu võimalikult väheste andmete kogumise, eesmärgi piiritlemise, proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõte ning kohustus austada nõuetekohaselt andmesubjekti õigust andmetega tutvuda, lasta neid parandada ja kustutada.
(26)
Terroristide ja muude kurjategijate poolt lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavad ained võivad kiiresti muutuda. Seepärast peaks olema võimalik hõlmata käesoleva määrusega sätestatud korraga muid aineid, kusjuures vajaduse korral võimalikult kiiresti.
(27)
Selleks et võtta arvesse arengut, mis on toimunud ainete väärkasutamisel lõhkeainete lähteainetena, ja tingimusel, et majandustegevuses osalejatele avaldatava võimaliku olulise mõju arvessevõtmiseks peetakse nõuetekohaseid konsultatsioone asjaomaste sidusrühmadega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kontsentratsiooni piirmäärasid, mille ületamisel ei tehta teatavaid aineid üldsusele kättesaadavaks, ja loetleda täiendavaid aineid, mille puhul tuleb teatada kahtlustäratavatest tehingutest. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(28)
Komisjon peaks pidevalt läbi vaatama loetelu ainetest, mida ei tehta üldsusele kättesaadavaks üle teatava kontsentratsiooni piirmäära ja loetelu ainetest, mille puhul tuleb teatada kahtlustäratavatest tehingutest. Komisjon peaks põhjendatud juhul koostama kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega seadusandliku ettepaneku, et lisada kandeid esimesena nimetatud loetellu või neid sealt välja jätta või välja jätta kandeid viimasena nimetatud loetelust.
(29)
Selleks et käsitleda aineid, mida ei ole veel käesoleva määruse kohaselt piiratud, kuid mille suhtes liikmesriik leiab põhjendatud aluse arvata, et neid võidakse kasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, tuleks lisada kaitseklausel, millega tagatakse asjakohase liidu menetluse kehtestamine.
(30)
Konkreetsete ohtude käsitlemiseks käesolevas määruses on asjakohane lubada, et teatavatel juhtudel võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid, sealhulgas juba käesoleva määruse kohaselt piiratud ainete suhtes.
(31)
Võttes arvesse käesoleva määruse nõudeid komisjoni ja liikmesriikide teavitamise kohta oleks ebaotstarbekas kehtestada sellised kaitsemeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) sätestatud korra alusel, olenemata sellest, kas need käsitlevad juba käesoleva määruse kohaselt piiratud või piiramata aineid.
(32)
Arvestades käesoleva määruse eesmärke ja selle võimalikku mõju kodanike turvalisusele ja siseturule, peaks komisjon alalises lähteainete komitees toimuvate pidevate arutelude alusel esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse käesoleva määruse rakendamisest tulenevaid võimalikke probleeme, selle reguleerimisala laiendamise soovitavust ja teostatavust, seda nii professionaalsete kasutajate hõlmamise suhtes kui ka selliste ainete lisamise suhtes sätetele, mis käsitlevad teatamist kahtlustäratavatest tehingutest, kaotsiminekutest ning vargustest, mida ei ole käesoleva määruse kohaselt piiratud, kuid mille kohta on teada, et neid on kasutatud lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks (loetlemata lõhkeainete lähteained). Liikmesriikide asjakohaseid kogemusi ja kulutasuvust arvesse võttes peaks komisjon samuti esitama aruande, milles analüüsitakse süsteemi edasise tugevdamise ja ühtlustamise soovitavust ja teostatavust, pidades silmas ohtu avalikule julgeolekule. Määruse läbivaatamise osana peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse võimalusi tuua ammooniumnitraati käsitlevad sätted määrusest (EÜ) nr 1907/2006 üle käesolevasse määrusesse.
(33)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt piirata üldsuse juurdepääsu ainetele, mida võidakse kasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, takistamata samas kaupade vaba liikumist siseturul, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning piirangu ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(34)
Euroopa andmekaitseinspektor esitas arvamuse (7) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) artikli 28 lõikega 2.
(35)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, ettevõtlusvabadust, õigust omandile ja diskrimineerimiskeeldu. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad, mis käsitlevad selliste ainete ja segude kättesaadavaks tegemist, sissetoomist, omamist ja kasutamist, mida võidakse väärkasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, eesmärgiga piirata nende kättesaadavust üldsusele ning tagada asjakohane teatamine kahtlustäratavatest tehingutest kogu tarneahelas.
Käesolev määrus ei mõjuta lisades loetletud aineid käsitlevate liidu õiguse muude, rangemate sätete kohaldamist.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse lisades loetletud ainete ja selliseid aineid sisaldavate segude ja ainete suhtes.
2. Käesolevat määrust ei kohaldata:
a)
toodete suhtes, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõikes 3 esitatud määratlusele;
b)
pürotehniliste toodete suhtes, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta direktiivis 2007/23/EÜ (pürotehniliste toodete turule laskmise kohta) (9) artikli 2 lõikes 1 esitatud määratlusele; mitteärilisel eesmärgil relvajõudude, õiguskaitseasutuste ja tuletõrje poolt vastavalt riiklikule õigusele kasutatavate pürotehniliste toodete suhtes; nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/98/EÜ laevavarustuse kohta (10) reguleerimisalasse kuuluva pürotehnilise varustuse suhtes; kosmosetööstuses kasutatavate pürotehniliste toodete suhtes ja mänguasjade jaoks mõeldud löökkapslite suhtes;
c)
üldsuse hulka kuuluvatele isikutele seaduslikult retsepti alusel kättesaadavaks tehtavate ravimite suhtes vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „aine”- määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punktis 1 määratletud aine;
2) „segu”- määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punktis 2 määratletud segu;
3) „toode”- määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 punktis 3 määratletud toode;
4) „kättesaadavaks tegemine”- toote tarnimine kas tasu eest või tasuta;
5) „sissetoomine”- aine toomine liikmesriigi territooriumile kas teisest liikmesriigist või kolmandast riigist;
6) „kasutamine”- töötlemine, valmistamine, ladustamine, käitlemine või segamine, sealhulgas toote tootmisel ja muud liiki tarvitamine;
7) „üldsuse hulka kuuluv isik”- füüsiline isik, kelle tegutsemise eesmärk ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- ega kutsetegevusega;
8) „kahtlustäratav tehing”- lisades loetletud aineid või selliseid aineid sisaldavaid segusid või aineid hõlmav tehing, sealhulgas professionaalsete kasutajate tehingud, mille puhul on põhjendatud alus kahtlustada, et ainet või segu kavatsetakse kasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks;
9) „majandustegevuses osaleja”- füüsiline või juriidiline isik, avalik-õiguslik üksus või selliste isikute ja/või asutuste rühm, kes pakub turul tooteid ja teenuseid;
10) „piirangutega lõhkeainete lähteaine”- I lisas loetletud aine, mille kontsentratsioon on suurem kui vastav piirmäär ja hõlmab segu või muud ainet, milles sisalduva, loetelus esitatud aine kontsentratsioon on suurem kui vastav piirmäär.
Artikkel 4
Kättesaadavaks tegemine, sissetoomine, omamine ja kasutamine
1. Piirangutega lõhkeainete lähteaineid ei tehta üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks ning sellised isikud ei tohi neid sisse tuua, omada ega kasutada.
2. Olenemata lõikest 1 võib liikmesriik säilitada või kehtestada loasüsteemi, millega lubatakse lõhkeainete lähteaineid üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks teha ning sellised isikud võivad neid omada ja kasutada, tingimusel et üldsuse hulka kuuluvad isikud omandavad ja nõudmise korral esitavad kõnealuste ainete soetamise, omamise või kasutamise loa, mille on kooskõlas artikliga 7 välja andnud selle liikmesriigi pädev asutus, kus piirangutega lõhkeainete lähteaineid soetatakse, omatakse või kasutatakse.
3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriik säilitada või kehtestada registreerimissüsteemi, millega lubatakse järgmiste piiratud lõhkeainete lähteaineid üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks teha ning üldsuse hulka kuuluvad isikud võivad neid omada või kasutada, kui majandustegevuses osaleja, kes teeb need kättesaadavaks, registreerib iga tehingu vastavalt artiklis 8 sätestatud üksikasjalikule korrale:
a)
vesinikperoksiid (CAS RN 7722-84-1) kontsentratsiooniga, mis on suurem I lisas sätestatud piirmäärast, kuid ei ületa 35 massiprotsenti;
b)
nitrometaan (CAS RN 75-52-5) kontsentratsiooniga, mis on suurem I lisas sätestatud piirmäärast, kuid ei ületa 40 massiprotsenti;
c)
lämmastikhape (CAS RN 7697-37-2) kontsentratsiooniga, mis on suurem I lisas sätestatud piirmäärast, kuid ei ületa 10 massiprotsenti.
4. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest meetmetest, mida nad võtavad lõigetes 2 ja 3 sätestatud kordade rakendamiseks. Teatises märgitakse piirangutega lõhkeainete lähteained, mille suhtes liikmesriik kehtestab erandi.
5. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks loetelu meetmetest, millest liikmesriigid on teatanud vastavalt lõikele 4.
6. Kui üldsuse hulka kuuluv isik kavatseb piirangutega lõhkeainete lähteaine sisse tuua sellise liikmesriigi territooriumile, kus on lõike 2 kohase loa andmise korra ja/või lõike 3 või artikli 17 kohase registreerimissüsteemi kehtestamisega tehtud erand lõikest 1, omandab kõnealune isik artiklis 7 sätestatud eeskirjade kohaselt väljastatud ja selles liikmesriigis kehtiva loa, ning esitab selle nõudmise korral pädevale asutusele.
7. Majandustegevuses osaleja, kes teeb piirangutega lõhkeainete lähteaine üldsuse hulka kuuluvale isikule kättesaadavaks vastavalt lõikele 2, nõuab iga tehingu puhul loa esitamist, või kui aine tehakse kättesaadavaks vastavalt lõikele 3, registreerib tehingu vastavalt selles liikmesriigis kehtestatud korrale, kus piirangutega lõhkeainete lähteaine kättesaadavaks tehakse.
Artikkel 5
Märgistamine
Majandustegevuses osaleja, kes kavatseb piirangutega lõhkeainete lähteained üldsusele hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks teha, tagab kas asjakohase märgise kinnitamisega või asjakohase märgise kinnitamist kontrollides, et pakendile on selgelt märgitud, et üldsuse hulka kuuluvate isikute jaoks on selle piirangutega lõhkeainete lähteaine ostmine, omamine ja kasutamine piiratud, nagu see on sätestatud artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3.
Artikkel 6
Vaba liikumine
Ilma et see piiraks artikli 1 teise lõigu ja artikli 13 kohaldamist, ning kui käesolevas määruses või teistes liidu õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, ei keela, piira ega takista liikmesriigid lõhkeainete ebaseadusliku valmistamise tõkestamisega seotud alustel järgmiste ainete kättesaadavaks tegemist:
a)
I lisas loetletud ained, mille kontsentratsioon ei ületa lisas sätestatud piirmäära, või
b)
II lisas loetletud ained.
Artikkel 7
Luba
1. Liikmesriik, kus väljastatakse lube üldsuse hulka kuuluvatele isikutele, kellel on õiguspärane huvi soetada, sisse tuua, omada või kasutada piirangutega lõhkeainete lähteaineid, kehtestab artikli 4 lõigetes 2 ja 6 sätestatud loa andmise eeskirjad. Loa andmist kaaludes arvestab liikmesriigi pädev asutus kõiki asjakohaseid asjaolusid, eriti aine otstarbekohase kasutamise õiguspärasust. Luba ei anta, kui on põhjendatud alus kahelda kavandatud kasutamise seaduslikkuses või kasutaja kavatsustes kasutada ainet õiguspärasel eesmärgil.
2. Pädev asutus võib valida, kuidas piirata loa kehtivust, andes loa kas ühe- või mitmekordseks kasutuseks kehtivusajaga kuni kolm aastat. Pädev asutus võib kohustada loaomanikku tõendama enne loa määratud kehtivusaja lõppu, et loa väljaandmise tingimused on endiselt täidetud. Loas nimetatakse piirangutega lõhkeainete lähteained, mille kohta luba välja anti.
3. Pädevad asutused võivad taotlejatelt nõuda lõivu tasumist loataotluse esitamise eest. Lõiv ei ületa taotluse menetlemise kulusid.
4. Pädev asutus võib loa kehtivuse peatada või loa tühistada, kui tal on põhjendatud alus arvata, et loa väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud.
5. Kaebused pädeva asutuse otsuse suhtes ja loa väljaandmise tingimuste täitmist käsitlevad vaidlused vaatab läbi siseriiklike õigusaktide alusel vastutav asjaomane organ.
6. Ühe liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud luba võidakse teistes liikmesriikides tunnustada. Komisjon koostab pärast alalise lähteainete komiteega konsulteerimist hiljemalt 2. septembriks 2014 suunised lubade tehniliste üksikasjade kohta, et hõlbustada nende vastastikust tunnustamist. Nimetatud suunised sisaldavad samuti teavet selle kohta, milliseid andmeid peavad sisaldama piirangutega lõhkeainete lähteainete sissetoomise load, sealhulgas nende lubade näidisvorme.
Artikkel 8
Tehingute registreerimine
1. Artikli 4 lõike 3 kohaseks registreerimiseks esitab üldsuse hulka kuuluv isik enda tuvastamiseks ametliku isikut tõendava dokumendi.
2. Registreerimine sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
a)
üldsuse hulka kuuluva isiku nimi, aadress ja kui see on asjakohane, kas tema identifitseerimisnumber või ametliku isikut tõendava dokumendi liik ja number;
b)
aine või segu nimetus, sh selle kontsentratsioon;
c)
aine või segu kogus;
d)
üldsuse hulka kuuluva isiku deklareeritud aine või segu kasutusotstarve;
e)
tehingu kuupäev ja koht;
f)
üldsuse hulka kuuluva isiku allkiri.
3. Registrit säilitatakse viis aastat alates tehingu toimumise päevast. Sellel ajavahemikul on nimetatud registrid pädevate asutuste nõudmisel kontrollimiseks kättesaadavad.
4. Registrit säilitatakse paberil või mõnel muul püsival andmekandjal ja see on lõikes 3 sätestatud ajavahemiku jooksul alati kontrollimiseks kättesaadav. Elektrooniliselt säilitatavad andmed peavad:
a)
ühilduma vastavate paberdokumentide vormi ja sisuga ning
b)
olema kogu lõikes 3 sätestatud ajavahemiku jooksul alati kättesaadavad.
Artikkel 9
Kahtlustäratavatest tehingutest, kaotsiminekutest ja vargustest teatamine
1. Kahtlustäratavatest tehingutest lisades loetletud ainetega või selliseid aineid sisaldavate segude või ainetega teatatakse käesoleva artikli kohaselt.
2. Liikmesriik määrab ühe või mitu riiklikku kontaktpunkti ning esitab selgel kujul nende telefoninumbrid ja e-posti aadressid kahtlustäratavatest tehingutest teatamiseks.
3. Majandustegevuses osalejad võivad jätta endale õiguse kahtlustäratavast tehingust keelduda ja teatavad tehingust või tehingukatsest, põhjendamatu viivituseta tehingu tegemise või kavandamise järgse liikmesriigi kontaktpunktile, esitades võimaluse korral kliendi andmed, kui neil on põhjendatud alus arvata, et kavandatav tehing ühe või mitme lisades loetletud ainega või neid aineid sisaldava segu või ainega äratab kahtlust, võttes arvesse kõiki asjaolusid ning eelkõige, kui tulevane klient:
a)
näib väljenduvat ebaselgelt aine või segu kavandatava kasutuse suhtes;
b)
jätab mulje, et aine või segu kavandatav kasutus on talle võõras või ta ei suuda seda usaldusväärselt selgitada;
c)
kavatseb osta erakasutuseks aineid ebaharilikus koguses, ebaharilikus kombinatsioonis või ebahariliku kontsentratsiooniga;
d)
ei soovi esitada isikutunnistust või elukohatõendit või
e)
soovib kasutada ebaharilikke makseviise, sealhulgas suuri sularahakoguseid.
4. Majandustegevuses osalejad teatavad ka lisades loetletud ainete või neid aineid sisaldavate segude või ainete suurtest kaotsiminekutest ja vargustest selle liikmesriigi kontaktpunktile, kus kaotsiminek või vargus toimus.
5. Pädevate asutuste ja majandustegevuses osalejate vahelise koostöö soodustamiseks koostab komisjon pärast konsulteerimist alalise lähteainete komiteega hiljemalt 2. septembriks 2014 suunised kemikaalide tarneahela ja asjakohasel juhul pädevate asutuste abistamiseks. Suunised sisaldavad eelkõige:
a)
teavet selle kohta, kuidas ära tunda kahtlustäratavaid tehinguid ja neist teatada, eelkõige tehinguid II lisas loetletud ainetega, mille kontsentratsioon ja/või kogus on väiksem sellest, mille suhtes ei ole tavaliselt vaja võtta meetmeid;
b)
teave selle kohta, kuidas ära tunda suuri kaotsiminekuid ja vargusi ja neist teatada
c)
muud kasulikuks peetavat teavet.
Komisjon ajakohastab suuniseid korrapäraselt.
6. Pädevad asutused tagavad, et lõikes 5 ettenähtud suuniseid levitatakse korrapäraselt viisil, mida pädevad asutused vastavalt suuniste eesmärkidele kohaseks peavad.
Artikkel 10
Isikuandmete kaitse
Liikmesriigid tagavad, et isikuandmeid töödeldakse käesoleva määruse kohaldamisel kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et isikuandmete töötlemine käesoleva määruse artikli 4 lõigete 2 ja 6 ning artikli 7 kohaselt loa andmiseks või käesoleva määruse artikli 4 lõike 3 ning artiklite 8 ja 17 kohaselt registreerimiseks ning käesoleva määruse artikli 9 kohaselt kahtlustäratavatest tehingutest teatamiseks toimub kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.
Artikkel 11
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 12
Lisade muutmine
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakte I lisas esitatud piirmäärade muutmiseks ulatuses, mis on vajalik, et võtta arvesse arengut, mis on toimunud ainete väärkasutamisel lõhkeainete lähteainetena, või lähtuvalt uuringute ja katsete tulemustest, ning vajaduse korral ainete lisamiseks II lisasse, et võtta arvesse arengut, mis on toimunud ainete väärkasutamisel lõhkeainete lähteainetena. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel püüab komisjon konsulteerida asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige keemiatööstuse ja jaemüügisektoriga.
Kui lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate ainete väärkasutamist käsitleva riskihinnangu järsust muutmisest tulenev tungiv kiireloomulisus seda nõuab kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 15 sätestatud menetlust.
2. Komisjon võtab iga I lisas esitatud piirmäära muutmise ja iga II lisasse lisatud uue aine kohta vastu eraldi delegeeritud õigusakti. Iga delegeeritud õigusakti aluseks on analüüs, milles näidatakse, et muudatusega tõenäoliselt ei kaasne ebaproportsionaalselt suurt koormust majandustegevuses osalejatele ega tarbijatele, jälgides hoolikalt, et taotletud eesmärgid oleksid saavutatud.
Artikkel 13
Kaitseklausel
1. Kui liikmesriigil on põhjendatud alus arvata, et lisades loetlemata konkreetset ainet võidakse kasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, võib ta selle aine või sellist ainet sisaldava segu või aine turul kättesaadavaks tegemise, omamise või kasutamise piirata või keelata või sätestada, et aine suhtes kohaldatakse kahtlustäratavatest tehingutest teatamist artikli 9 kohaselt.
2. Kui liikmesriigil on põhjendatud alus arvata, et lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks võidakse kasutada I lisas loetletud konkreetset ainet, mille kontsentratsioon on väiksem kui I lisas sätestatud piirmäär, võib ta selle aine turul kättesaadavaks tegemise, omamise või kasutamise täiendavaks piiramiseks või keelamiseks kehtestada väiksema kontsentratsiooni piirmäära.
3. Kui liikmesriigil on põhjendatud alus kehtestada kontsentratsiooni piirmäär, mille ületades tuleks II lisas loetletud aine suhtes kohaldada tavapäraselt piirangutega lõhkeainete lähteainete suhtes kohaldatavaid piiranguid, võib ta selle aine turul kättesaadavaks tegemise, omamise või kasutamise piiramiseks või keelamiseks kehtestada maksimaalse lubatud kontsentratsiooni.
4. Liikmesriik, kus ained on piirangutega või keelatud lõigete 1, 2 või 3 kohaselt, teatab sellest viivitamatult komisjonile ja teistele liikmesriikidele, esitades oma põhjendused.
5. Lõike 4 kohaselt edastatud teavet arvesse võttes uurib komisjon viivitamata, kas valmistada ette lisade muudatused vastavalt artikli 12 lõikele 1 või koostada seadusandlik ettepanek lisade muutmiseks. Asjakohasel juhul muudab asjaomane liikmesriik oma riiklikke meetmeid või tühistab need, et võtta arvesse lisades tehtud muudatusi.
6. Hiljemalt 2. juuniks 2013 teatavad liikmesriigid komisjonile olemasolevatest riiklikest meetmetest aine või sellist ainet sisaldava segu või aine turul kättesaadavaks tegemise, omamise või kasutamise piiramise või keelamise kohta põhjendusel, et seda võidakse kasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.
Artikkel 14
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. märtsist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 15
Kiirmenetlus
1. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 14 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks viivitamata pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.
Artikkel 16
Üleminekusätted
Üldsuse hulka kuuluval isikul on lubatud omada ja kasutada piirangutega lõhkeainete lähteaineid kuni 2. märtsini 2016.
Artikkel 17
Olemasolevad registreerimissüsteemid
Liikmesriigid, kus 1. märtsil 2013 toimib kord, mis nõuab majandustegevuses osalejatelt, kes teevad üldsuse hulka kuuluvatele isikutele kättesaadavaks piirangutega lõhkeainete lähteained tehingute registreerimist, võivad teha erandi artikli 4 lõigetest 1 ja 2, kohaldades mõne või kõigi I lisas loetletud ainete suhtes kõnealust registreerimise korda kooskõlas artikliga 8. Artikli 4 lõigetes 4-7 sätestatud eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 18
Läbivaatamine
1. Hiljemalt 2. septembriks 2017 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse:
a)
probleeme, mis on tekkinud käesoleva määruse kohaldamisel;
b)
süsteemi edasise tugevdamise ja ühtlustamise soovitavust ja teostatavust, pidades silmas terrorismist ja muudest rasketest kuritegudest põhjustatud ohtu avalikule julgeolekule, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi käesoleva määruse rakendamisel, sealhulgas avastatud julgeolekulünki, ning võttes arvesse kulutasuvust liikmesriikide, majandustegevuses osalejate ja muude asjaomaste sidusrühmade jaoks;
c)
kas käesoleva määruse reguleerimisala laiendamine professionaalsetele kasutajatele on soovitav ja teostatav, võttes arvesse majandustegevuses osalejate halduskoormust ja käesoleva määruse eesmärki;
d)
kas kahtlastest tehingutest, kaotsiminekutest ning vargustest teatamist käsitlevate sätetega oleks soovitav hõlmata lisades loetlemata lõhkeainete lähteaineid ja kas see oleks teostatav.
2. Hiljemalt 2. märtsiks 2015 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse võimalusi viia ammooniumnitraati käsitlevad asjakohased sätted määrusest (EÜ) nr 1907/2006 üle käesolevasse määrusesse.
3. Asjakohasel juhul, võttes arvesse lõigetes 1 ja 2 osutatud aruandeid, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku vastavate muudatuste tegemiseks käesolevas määruses.
Artikkel 19
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 2. septembrist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 15. jaanuar 2013