NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1073/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (přepracované znění)
(ECB/2013/38)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že investiční fondy jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
ESCB vyžaduje vysoce kvalitní statistické informace o činnosti investičních fondů, aby mohl plnit své úkoly a sledovat finanční činnosti jiné než ty, které vykonávají měnové finanční instituce. Hlavním účelem těchto údajů je poskytnout ECB ucelený statistický obraz o sektoru investičních fondů v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“) a na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
S cílem omezit zpravodajskou zátěž se národním centrálním bankám umožňuje, aby nezbytné informace o investičních fondech shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely.
(5)
Dostupnost údajů o finančních transakcích usnadňuje hlubší analýzu pro účely měnové politiky a jiné účely. Údaje o finančních transakcích se stejně jako údaje o stavech používají též k sestavování dalších statistik, zejména finančních účtů eurozóny.
(6)
Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(7)
Třebaže je toto nařízení určeno především investičním fondům, nemusí být úplné informace o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy od investičních fondů přímo dostupné, a je proto nezbytné do skutečného souboru zpravodajských jednotek zahrnout další subjekty.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„investičním fondem“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který:
a)
investuje do finančních a/nebo nefinančních aktiv ve smyslu přílohy II, pokud je jeho cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti, a
b)
je zřízen na základě práva Unie nebo vnitrostátního práva podle:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva jako „unit trust“,
iii)
práva společností jako investiční společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu nebo právní formy.
Do definice se zahrnují:
a)
subjekty, jejichž podílové listy nebo akcie jsou na žádost podílníků přímo nebo nepřímo odkoupeny nebo vyplaceny z majetku těchto subjektů, a
b)
subjekty, které mají pevný počet vydaných akcií a jejichž akcionáři mají povinnost nakoupit nebo prodat stávající akcie, když do fondu vstupují nebo z něj vystupují.
Do definice se nazahrnují:
a)
penzijní fondy podle definice v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je vymezen v nařízení (EU) č. 549/2013 (subsektor S.129);
b)
fondy peněžního trhu podle definice v příloze I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4),
pro účely definice investičního fondu zahrnuje pojem „veřejnost“ drobné, profesionální a institucionální investory;
2.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
3.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
4.
„měnová finanční instituce (MFI)“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
5.
„ostatními finančními zprostředkovateli“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu ESA 2010 (subsektor S.125);
6.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na jméno“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které je vedena v souladu s vnitrostátními právními předpisy evidence držitelů těchto akcií / podílových listů obsahující informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
7.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na doručitele“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není vedena žádná evidence držitelů těchto akcií / podílových listů nebo pro které je vedena evidence, jež však neobsahuje informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
8.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daný investiční fond rezidentem;
9.
údaji podle „jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří investiční fondy, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny. Za vykazování statistických informací požadovaných tímto nařízením odpovídá sám investiční fond, nebo v případě investičních fondů, jež nemají podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování těchto informací osoby, které jsou příslušný fond oprávněny zastupovat.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pro účely shromažďování informací o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I zahrnuje skutečný soubor zpravodajských jednotek měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatele. Národní centrální banky mohou těmto subjektům udělit výjimky za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby po dohodě s ECB mohly takovou výjimku případně udělit nebo zrušit s účinností od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 3 v části 2 přílohy I vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů.
Článek 3
Seznam investičních fondů pro statistické účely
1. Výkonná rada pro statistické účely vytvoří a vede seznam investičních fondů, jež jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek, včetně případných dílčích fondů ve smyslu čl. 4 odst. 2. Tento seznam může vycházet ze stávajících seznamů investičních fondů, které podléhají dohledu vnitrostátních orgánů (pokud jsou takové seznamy k dispozici), doplněných o další investiční fondy, které jsou zahrnuty do definice investičních fondů v článku 1.
2. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, a to zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Je-li nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 2 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Vykazování podle jednotlivých fondů
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje údaje o svých aktivech a pasivech podle jednotlivých fondů.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pokud investiční fond oddělí svá aktiva do různých dílčích fondů tak, že akcie / podílové listy, které se vztahují ke každému dílčímu fondu, jsou nezávisle kryty odlišnými aktivy, považuje se každý dílčí fond za samostatný investiční fond.
3. Odchylně od odstavců 1 a 2 mohou investiční fondy s předchozím souhlasem a v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky vykazovat svá aktiva a pasiva jako skupina za předpokladu, že to povede k podobným výsledkům jako vykazování podle jednotlivých fondů.
Článek 5
Čtvrtletní a měsíční statistická zpravodajská povinnost
1. Soubor zpravodajských jednotek v souladu s přílohami I a II poskytuje:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv investičních fondů ke konci čtvrtletí a případná čtvrtletní přecenění nebo transakce a
b)
měsíčně údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci měsíce, případná odpovídající měsíční přecenění nebo transakce a oddělené výkazy o nových emisích a zpětných odkupech či splacení akcií / podílových listů investičních fondu během vykazovaného měsíce.
2. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že údaje uvedené v odst. 1 písm. a) budou shromažďovat měsíčně namísto čtvrtletně.
Článek 6
Přecenění nebo transakce
1. Pro účely údajů vykazovaných na agregovaném základě uvedeném v příloze I vykazují zpravodajské jednotky přecenění nebo transakce v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky.
2. Jak je uvedeno v příloze I, národní centrální banky mohou odvozovat přibližné hodnoty obchodů s cennými papíry na základě údajů o jednotlivých cenných papírech, nebo přímo shromažďovat údaje o transakcích podle jednotlivých cenných papírů.
3. Další požadavky a zásady týkající se sestavování přecenění nebo transakcí jsou uvedeny v příloze III.
Článek 7
Účetní pravidla
1. Účetními pravidly, jež investiční fondy používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, jsou pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (5), nebo pokud se tyto předpisy nepoužijí, v jakýchkoli jiných vnitrostátních nebo mezinárodních standardech, jež se na investiční fondy vztahují.
2. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 8
Výjimky
1. Investičním fondům lze udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti vymezené v článku 5 takto:
a)
Národní centrální banky mohou udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 95 % celkových aktiv investičních fondů z hlediska stavů v každém členském státě eurozóny.
b)
V členských státech eurozóny, v nichž celková aktiva vnitrostátních investičních fondů nepřesahují 1 % celkových aktiv investičních fondů eurozóny, mohou národní centrální banky udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkových vnitrostátních aktiv investičních fondů z hlediska stavů.
c)
Investiční fondy, pro něž platí výjimky uvedené v bodech a) a b), vykazují čtvrtletně pouze údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci čtvrtletí a případná odpovídající čtvrtletní přecenění nebo transakce.
d)
Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku.
2. Výjimky lze udělit investičním fondům, na něž se vztahují vnitrostátní účetní pravidla, která umožňují méně časté oceňování aktiv než čtvrtletní. O kategoriích investičních fondů, jimž mohou národní centrální banky podle svého uvážení udělit výjimky, rozhodne Rada guvernérů. Na investiční fondy, pro něž platí tyto výjimky, se vztahují požadavky stanovené v článku 5, a to v periodicitě, která je v souladu s jejich povinnostmi v oblasti účetnictví ohledně časového rozložení oceňování jejich aktiv.
3. Investiční fondy se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 5. Pokud investiční fond zvolí tuto možnost, musí před každou změnou ve využívání těchto výjimek obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 9
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodují o tom, kdy potřebují od zpravodajských jednotek obdržet údaje podle článku 5, aby byly dodrženy lhůty stanovené v odstavci 2.
2. Národní centrální banky předávají ECB:
a)
agregované čtvrtletní stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na čtvrtletních údajích shromážděných od zpravodajských jednotek;
b)
agregované měsíční stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích o akciích / podílových listech investičních fondů shromážděných od zpravodajských jednotek nebo jež jsou založeny na skutečných údajích podle čl. 5 odst. 2;
c)
agregované měsíční nové emise a zpětné odkupy či splacení akcií / podílových listů investičních fondů do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích shromáždých od zpravodajských jednotek.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními charakteristikami. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 13
První vykazování
Poprvé se vykazují měsíční a čtvrtletní údaje za prosinec 2014.
Článek 14
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 15
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1073/2013,
18. oktoober 2013,
investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (uuesti sõnastatud)
(EKP/2013/38)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Kuna Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (2) on vaja oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleks määrus selguse huvides ümber sõnastada.
(2)
määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et investeerimisfondid (IFd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada.
(3)
Oma ülesannete täitmiseks ja rahaloomeasutustest (RAd) erinevate ettevõtjate finantstegevuse jälgimiseks vajab EKPS investeerimisfondide tegevuse kohta kõrgekvaliteedilist statistikat. Selle põhieesmärk on anda EKP-le terviklik statistikaülevaade investeerimisfondide sektori kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”).
(4)
Aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd koguda vajalikku teavet investeerimisfondide kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema, muude eesmärkidega statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel.
(5)
Tehinguliste finantsvoogude andmed lihtsustavad rahapoliitika ja muudel eesmärkidel tehtavat süvaanalüüsi. Andmeid tehinguliste finantsvoogude ja bilansiseisude kohta kasutatakse ka muu statistika, eelkõige euroala finantskontode, koostamiseks.
(6)
Kuigi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik euroalavälistes liikmesriikides kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks.
(7)
Kuigi käesolev määrus on adresseeritud eelkõige investeerimisfondidele, võib vajalikuks osutuda muude tegelike andmeesitajate kaasamine, kuna teave investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta võib osutuda kättesaamatuks vahetult investeerimisfondidest.
(8)
Kohaldada tuleb konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid.
(9)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „investeerimisfond (IF)”- avatud investeerimisfond, mis:
i)
lepinguõigus (ühine halduri juhitud fond);
ii)
avatud investeerimisfondide (unit trust) õigus;
iii)
äriõigus (investeerimisühing);
iv)
muu samalaadne mehhanism või õiguslik vorm.
Mõiste hõlmab järgmisi ettevõtjaid:
Mõiste ei hõlma järgmist:
2) „andmeesitaja”- mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;
3) „resident”- mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse residentsus majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb;
4) „rahaloomeasutus (RA)”- mõistet kasutatakse määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses;
5) „OFI”- muud finantsvahendusettevõtted (other financial intermediaries, OFI) peale kindlustusseltside ja pensionifondide ESA 2010 (allsektor S.125) tähenduses;
6) „IF nimelised aktsiad/osakud”- investeerimisfondide aktsiad/osakud, mille aktsiate/osakute omanike kohta, sh omaniku residentsuse ja sektori kohta, peetakse arvestust kooskõlas riigi õigusaktidega;
7) „IF esitajaaktsiad/osakud”- investeerimisfondide aktsiad/osakud, mille aktsiate/osakute omanike kohta ei peeta arvestust kooskõlas riigi õigusaktidega või mille omaniku residentsuse ja sektori kohta puudub teave;
8) „asjaomane RKP”- RKP selles euroala liikmesriigis, kus investeerimisfond on resident;
9) „andmete kogumine väärtpaberite kaupa”- üksikute väärtpaberite kaupa andmete kogumine.
Artikkel 2
Tegelik andmeid esitav üldkogum
1. Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb euroala liikmesriikide territooriumil residendiks olevatest investeerimisfondidest. Käesoleva määrusega nõutava statistika esitamise eest vastutab investeerimisfond ise või, juhul kui investeerimisfondid ei ole juriidilised isikud riigi õigusaktide kohaselt, selle seaduslik esindaja.
2. Lõiget 1 piiramata hõlmab investeerimisfondide emiteeritud esitajaaktsiate omanike kohta teabe kogumise (kooskõlas I lisa 2 osa punktiga 3) eesmärgil tegelik andmeid esitav üldkogum RAd ja OFId. RKPd võivad nende üksuste suhtes kehtestada erandeid, juhul kui nõutav statistika on kättesaadav muudest allikatest kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 3. RKPd peavad sellele tingimusele vastavust õigeaegselt kontrollima, et kokkuleppel EKPga vajaduse korral anda või tühistada erandeid iga aasta alguses. Kooskõlas I lisa 2. osa punktis 3 sätestatud põhimõtetega ja käesoleva määruse eesmärgil võivad RKPd koostada ja muuta andmeid esitavate OFIde nimekirja.
Artikkel 3
Statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekiri
1. EKP juhatus koostab ja muudab statistilistel eesmärkidel nende investeerimisfondide, asjakohastel juhtudel artikli 4 lõikega 2 hõlmatud allfondide, nimekirja, mis moodustavad andmeid esitava üldkogumi. Nimekirja aluseks võivad olla olemasolu korral riigi ametiasutuste järelevalve alla kuuluvate investeerimisfondide senised nimekirjad, millele lisatakse muud artikli 1 investeerimisfondide mõistega hõlmatud investeerimisfondid.
2. RKPd ja EKP teevad nimekirja ja selle ajakohastused kättesaadavaks kohasel viisil, sh elektrooniliste vahenditega, interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.
3. Kui lõikes 2 osutatud nimekirja viimane kättesaadav elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi andmeesitaja suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse kohustust nõuetekohaselt täitnud, kui nad tuginesid ebatäpsele nimekirjale heauskselt.
Artikkel 4
Aruandlus fondide kaupa
1. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi aruandlus oma varade ja kohustuste kohta peab toimuma fondide kaupa.
2. Lõiget 1 piiramata loetakse allfondid iseseisvateks investeerimisfondideks, juhul kui investeerimisfond eraldab oma varad erinevatesse allfondidesse ning iga allfondiga seotud aktsiaid/osakuid tagatakse erinevate varadega iseseisvalt.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 ning asjaomase RKP eelneval nõusolekul ja juhiste kohaselt võivad investeerimisfondid esitada aruandluse varade ja kohustuste kohta kontsernina, kui tulemus on sarnane fondide kaupa aruandlusele.
Artikkel 5
Kvartali ja kuu statistikaaruandluse nõuded
1. Kooskõlas I ja II lisaga esitavad andmeesitajad:
a)
kvartaliandmed investeerimisfondide varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta, ja
b)
kuuandmed investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisu kohta ja kohastel juhtudel kuu ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta ning eraldi kuuandmed investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude kohta.
2. RKPd võivad koguda lõike 1 punktis a osutatud kvartaliandmeid kuuandmetena.
Artikkel 6
Ümberhindluskorrigeerimised või finantsvood
1. Andmeesitajad peavad asjaomase RKP juhiseid järgides esitama I lisa kohaselt agregeeritud teabe ümberhindluskorrigeerimiste ja finantsvoogude kohta.
2. I lisa kohaselt võivad RKPd tuletada ligikaudsed väärtpaberitehingud väärtpaberite kaupa esitatud teabest või koguda andmeid finantsvoogude kohta väärtpaberite kaupa.
3. Täiendavad nõuded ja juhised ümberhindluskorrigeerimiste ja finantsvoogude koostamise kohta on sätestatud III lisas.
Artikkel 7
Raamatupidamiseeskirjad
1. Käesoleva määrusega nõutava aruandluse jaoks peavad investeerimisfondid järgima raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusaktis, millega võetakse üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (5), või juhul, kui eelnevat ei saa kohaldada, investeerimisfondide suhtes kohaldatavaid riigi või rahvusvahelisi standardeid.
2. Ilma et see piiraks euroala liikmesriikides tunnustatud raamatupidamistavade kohaldamist ja tasaarvelduskorda, tuleb statistilistel eesmärkidel esitada finantsvarad ja kohustused brutosummana.
Artikkel 8
Erandid
1. Investeerimisfondidele võib teha erandeid artiklis 5 sätestatud statistikaaruandluse nõuete osas järgmiselt:
a)
RKPd võivad teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 95 % kõikide investeerimisfondide varadest igas euroala liikmesriigis;
b)
euroala liikmesriikides, kus riigisiseste investeerimisfondide varad kokku ei ületa 1 % euroala investeerimisfondide varadest kokku, võivad RKPd teha erandeid varade mahu seisukohalt väikseimatele investeerimisfondidele, juhul kui investeerimisfondide, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, bilansiseisud moodustavad vähemalt 80 % kõikide riigisiseste investeerimisfondide varadest;
c)
investeerimisfondid, mille suhtes kohaldatakse punktides a ja b osutatud erandeid, esitavad kvartaliaruanded ainult investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuulõpu seisude kohta ning kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimise või finantsvoogude kohta;
d)
RKPd kontrollivad punktides a ja b sätestatud tingimuste täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada.
2. Erandeid võib teha investeerimisfondidele, mille suhtes kohaldatakse riigi raamatupidamiseeskirju, mille kohaselt võib varasid hinnata kvartaalsest väiksema sagedusega. Investeerimisfondide liikide kohta, mille suhtes RKPd võivad osutatud erandeid kohaldada, teeb otsuse EKP nõukogu. Investeerimisfondid, mille suhtes on kohaldatud erandeid, peavad täitma artiklis 5 sätestatud nõudeid sagedusega, mis on kooskõlas nende varade hindamise tähtaega käsitlevate raamatupidamiskohustustega.
3. Investeerimisfondid võivad soovi korral eranditest loobuda ja täita artiklis 5 sätestatud statistikaaruandluse nõudeid täielikult. Investeerimisfondi sellise valiku korral peab ta saama asjaomase RKP eelneva nõusoleku erandite kasutamise mis tahes muudatuse kohta.
Artikkel 9
Tähtajad
1. RKPd peavad otsustama, kas lõikes 2 osutatud tähtaegadest kinnipidamiseks on vaja saada andmeesitajate teavet artikli 5 kohaselt.
2. RKPd edastavad EKP-le:
a)
andmed agregeeritud kvartaliseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta andmeesitajatelt kogutud kvartaliandmete alusel 28. tööpäeva lõpus alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse, ja
b)
andmed agregeeritud kuuseisude ja ümberhindluskorrigeerimiste kohta andmeesitajatelt kogutud investeerimisfondide emiteeritud aktsiate/osakute kuuandmete alusel või tegelike andmete alusel kooskõlas artikli 5 lõikega 228. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse;
c)
agregeeritud kuuandmed investeerimisfondide aktsiate/osakute uusemissioonide ja tagasiostude kohta andmeesitajatelt kogutud kuuandmete alusel 28. tööpäeva lõpuks alates kvartali lõpust, mille kohta andmeid esitatakse.
Artikkel 10
Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord
1. Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas IV lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste miinimumnõuetega.
2. RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorda, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida IV lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete täitmist.
Artikkel 11
Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised
Ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teavitab asjaomane andmeesitaja asjaomast RKPd käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmise kavast pärast sellise toimingu teostamise kavatsuse avaldamist ja enne selle teostamist.
Artikkel 12
Kontrollimine ja sundkogumine
RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Seda õigust kasutavad RKPd eelkõige juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse IV lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.
Artikkel 13
Aruandluse algus
Aruandlus algab kuu- ja kvartaliandmetega 2014. aasta detsembri kohta.
Artikkel 14
Kehtetuks tunnistamine
1. Määrus (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse kooskõlas vastavustabeliga lisas V.
Artikkel 15
Lõppsäte
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 18. oktoober 2013