NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 560/2014,
6. mai 2014,
biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1982/2006/EÜ (2).
(2)
Nõukogu otsuses 2006/971/EÜ (3) määrati kindlaks konkreetsed toetatavad avaliku ja erasektori partnerlused.
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (4) aastateks 2014-2020 loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” eesmärk on mõjutada senisest rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluse vormis sellistes tähtsates valdkondades, kus teadusuuringute ja innovatsiooniga saaks kaasa aidata liidu laiemate konkurentsieesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskondlike probleemide lahendamisele. Kõnealused partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud osalust, nad peaksid vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega. Kõnealuste partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tulemuslik ja tõhus ning andma suurele hulgale oma konkreetsetes valdkondades aktiivsetele sidusrühmadele võimaluse osaleda. Liit võib kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013 osaleda kõnealustes partnerlustes Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 187 kohaselt otsuse nr 1982/2006/EÜ alusel asutatud ühisettevõttesse makstava rahalise osaluse kaudu.
(4)
Kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013 ja nõukogu otsusega 2013/743/EL (5) võib toetust raamprogrammi „Horisont 2020” raames asutatud ühisettevõtetele anda kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel.
(5)
Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” („strateegia „Euroopa 2020” ”) rõhutatakse vajadust luua soodsad tingimused investeerimiseks teadmistesse ja innovatsiooni, et saavutada liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv.
(6)
Biotoorainel põhinevate tööstusharude konsortsium (BTK) on koostanud visioonidokumendi ning innovatsiooni ja teadusuuringute strateegilise tegevuskava, võttes aluseks ulatusliku konsultatsiooni avaliku ja erasektori huvirühmadega. Innovatsiooni ja teadusuuringute strateegiline tegevuskava kirjeldab peamisi tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud probleeme, mis tuleb ületada, et kujundada Euroopas jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised biotoorainel põhinevad tööstusharud, ning määratleb biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse elluviidavad tegevused teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu valdkondades.
(7)
BTK on mittetulunduslik organisatsioon, mis loodi esindama tööstusharu rühma, mis toetab biotoorainel põhinevate tööstusharude ühist tehnoloogiaalgatust. Selle liikmed esindavad kogu biotoorainel põhinevat väärtusahelat ning nende seas on suurtööstused, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), piirkondlikud klastrid, Euroopa kutseühingud ning Euroopa tehnoloogiaplatvormid. BTK eesmärk on edendada Euroopas biotoorainel põhinevate tööstusharude tehnoloogilist ja majanduslikku arengut. Liikmelisust võivad taotleda kõik biotoorainel põhinevasse väärtusahelasse kuuluvad huvitatud sidusrühmad. Konsortsium rakendab liikmelisuse suhtes avatuse ja läbipaistvuse üldpõhimõtteid, tagades ettevõtjate laialdase kaasamise.
(8)
Valitud projektides võib osaleda või neid projekte võib koordineerida iga nõuetele vastav asutus.
(9)
Komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatis „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” ja eriti selle tegevuskava taotlevad avaliku ja erasektori partnerlust, mis toetaks jätkusuutlike ja konkurentsivõimeliste biotoorainel põhinevate tööstusharude ja väärtusahelate loomist Euroopas. Pidades silmas liikumist bensiini-järgse ühiskonna suunas, on teatise eesmärk parandada biomassi tootmise ja töötlemise sektorite integratsiooni, et viia omavahel kooskõlla toiduga kindlustatus ja loodusvarade vähesus ning keskkonnaeesmärgid biomassi kasutamisega tööstuslikul ja energia tootmise otstarbel.
(10)
Komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatis „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks” kinnitab biotoorainel põhinevate tööstusharude strateegilist tähtsust Euroopa tulevase konkurentsivõime seisukohast, nagu on viidatud komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatises „Juhtivate turgude algatus Euroopas”, ning rõhutab vajadust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse järele.
(11)
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ja nende väärtusahelate ees seisavad keerukad ja suured tehnoloogia- ja innovatsioonialased proovikivid. Uue sektorina peavad biotoorainel põhinevad tööstusharud ületama tehnilise pädevuse hajutatuse ning tegelikku ressursside kättesaadavust käsitleva avaliku teabe vähesuse, et arendada jätkusuutikke ja konkurentsivõimelisi väärtusahelaid. Kõnealuste probleemide ületamiseks tuleb saavutada Euroopa tasandil kontsentreeritud ja sidusal viisil kriitiline mass, mis hõlmab tegevuse mastaapi, tippteadmisi ja innovatsioonipotentsiaali.
(12)
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühine tehnoloogiaalgatus peaks leevendama erinevaid turutõrkeid, mis heidutavad erasektorit investeerimast Euroopas biotoorainel põhinevate tööstusharude teadus-, tutvustus- ja kasutuselevõtutegevusse enne konkurentsivõime saavutamist. Eelkõige peaks nimetatud algatus tagama kindlate biomassitarnete olemasolu, võttes arvesse teisi konkureerivaid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud nõudmisi, ning toetama täiustatud töötlemistehnoloogia, suuremahulise tutvustustegevuse ja poliitiliste meetmete arendamist, vähendades seeläbi erasektori teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute riski jätkusuutlike ja konkurentsivõimeliste bioressursipõhiste toodete ja biokütuste arendamisel.
(13)
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on suurendada Euroopas investeeringuid jätkusuutlike biotoorainel põhinevate tööstusharude arendamisse. See peaks tooma Euroopa kodanikele keskkonnaalast ja sotsiaalmajanduslikku kasu, suurendama Euroopa konkurentsivõimet ning aitama saavutada Euroopal võtmeroll täiustatud bioressursipõhiste toodete ja biokütuste teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu alal.
(14)
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on rakendada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni programmi, milles hinnatakse selliste taastuvate bioloogiliste ressursside olemasolu, mida saaks kasutada bioressursipõhiste materjalide tootmiseks, ning toetatakse sellest lähtudes jätkusuutlike biotoorainel põhinevate väärtusahelate loomist. Kõnealust tegevust tuleks viia ellu koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud esmatootmine ja töötlev tööstus, tarbekaupade tootjad, VKEd ning teadus- ja tehnoloogiakeskused ja ülikoolid.
(15)
Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse olulisus ja ulatus, vajaminevate rahaliste ja tehniliste vahendite mastaapsus ning vajadus saavutada ressursside ja rahaliste vahendite tõhus koordineerimine ja sünergia, teeb vajalikuks liidu osalemise. Seetõttu tuleks asutada juriidilise isikuna biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte („BPT ühisettevõte”).
(16)
BPT ühisettevõtte eesmärk tuleks saavutada teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse toetamise teel, kasutades avaliku ja erasektori ressursse. Selleks peaks BPT ühisettevõte korraldama projektikonkursse, et toetada teadus-, tutvustus- ja kasutuselevõtutegevust.
(17)
Mõju maksimeerimiseks peaks BPT ühisettevõte arendama tihedat sünergiat teiste liidu programmidega sellistes valdkondades nagu haridus, keskkond, konkurentsivõime ja VKEd, ning ühtekuuluvuspoliitika fondide ja maaelu arengu poliitikaga, mis saavad aidata spetsiifiliselt tugevdada riikide ja piirkondade suutlikkust teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse suutlikkust arukate spetsialiseerumisstrateegiate kontekstis.
(18)
Raamprogrammiga „Horisont 2020” tuleks toetada teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks BPT ühisettevõte arendama tihedaid sidemeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, mille abil saab eelkõige aidata suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkust BPT ühisettevõtte tegevusvaldkonnas ning toetada jõupingutusi aruka spetsialiseerumise valdkonnas.
(19)
BPT ühisettevõtte asutajaliikmed peaksid olema liit ja BTK.
(20)
BPT ühisettevõtte töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada BPT ühisettevõtte põhikirjas osana käesolevast määrusest.
(21)
BTK on väljendanud kirjalikult nõusolekut teha BPT ühisettevõtte valdkonnas teadusuuringuid, tuginedes avaliku ja erasektori partnerluse laadile hästi kohandatud struktuurile. On asjakohane, et BTK liitub käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirjaga, kirjutades alla kinnituskirjale.
(22)
Oma eesmärkide saavutamiseks peaks BPT ühisettevõte pakkuma avatud ja läbipaistvate menetluste abil rahalist toetust meetmetele, peamiselt andes osalejatele toetusi avatud ja konkurentsipõhiste projektikonkursside põhjal.
(23)
Muude liikmete kui liit osalus ei tohiks piirduda ainult BPT ühisettevõtte halduskuludega ning BPT ühisettevõtte poolt toetatava teadus- ja innovatsioonitegevuse elluviimiseks vajaliku kaasrahastamisega. Nende osalus peaks hõlmama ka lisategevust, mida nad viivad ellu lisategevuste kava kohaselt. Kõnealuse lisategevuse võimendavast mõjust korraliku ülevaate saamiseks peaks see esindama üldisemat osalust biotoorainel põhinevate tööstusharude ühises tehnoloogiaalgatuses.
(24)
Osalemine BPT ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 (6). Lisaks peaks BPT ühisettevõte tagama kõnealuste eeskirjade ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni poolt vastu võetud asjakohastele meetmetele.
(25)
BPT ühisettevõte peaks avatuse ja läbipaistvuse tagamise ning osalemise lihtsustamise eesmärgil kasutama elektroonilisi vahendeid, mida haldab komisjon. Seetõttu tuleks BPT ühisettevõtte projektikonkursid samuti avaldada ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon. Lisaks peaks BPT ühisettevõte tegema üldsusele kättesaadavaks asjakohased andmed taotluste, taotlejate, toetuste ja osalejate kohta ning need tuleks lisada raamprogrammi „Horisont 2020” aruandluse ja levitamise elektroonilistesse süsteemidesse, mida haldab komisjon, tehes seda asjakohases formaadis ja järgides ajakava, mis on kooskõlas komisjoni aruandluskohustustega.
(26)
Liidu rahalist osalust BPT ühisettevõttes tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning asjakohaste eelarve kaudse täitmise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (8).
(27)
Lihtsustamise eesmärgil tuleks vähendada kõigi halduskoormust. Vältida tuleks topeltauditeid ning ülemäärast dokumenteerimist ja aruandlust. Käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid tuleks teha kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013.
(28)
Liidu ja BPT ühisettevõtte teiste liikmete finantshuve tuleks kogu kulutuste tegemise tsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete abil, mille seas on eeskirjade eiramiste ärahoidmine, avastamine ja uurimine, kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmine ning vajaduse korral haldus- ja rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(29)
Komisjoni siseaudiitoril peaks BPT ühisettevõtte suhtes olema samad volitused kui komisjoni suhtes.
(30)
Pidades silmas ühisettevõtete eripära ja praegust staatust ning vajadust tagada järjepidevus seitsmenda raamprogrammiga, tuleks ühisettevõtete suhtes jätkuvalt kohaldada eraldiseisvat eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. Erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikest 7 ja artiklist 209 peaks heakskiidu BPT ühisettevõtte eelarve täitmisele andma Euroopa Parlament, kes teeb seda nõukogu soovituse põhjal. Seetõttu ei tuleks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõudeid kohaldada BPT ühisettevõttele antava liidu rahalise osaluse suhtes, vaid need tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada aruandlusnõuetega, mis on ette nähtud seoses määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 osutatud asutustega. Raamatupidamisarvestust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust peaks auditeerima kontrollikoda.
(31)
BPT ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt ning õigeaegselt edastama kogu asjakohase teabe oma asjakohastele organitele ning edendama sellele vastavalt oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevust. BPT ühisettevõtte organite töökorrad tuleks teha üldsusele kättesaadavaks.
(32)
Et asutamist hõlbustada, peaks BPT ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest vastutama komisjon, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.
(33)
Et võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” üldeesmärki, milleks on lihtsustamine ja suurem sidusus, tuleks kõigi BPT ühisettevõtte projektikonkursside läbiviimisel põhimõtteliselt võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust.
(34)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, BPT ühisettevõtte kaudu biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise abil tugevdada kogu liidus tööstuslikke teadusuuringuid ja innovatsiooni, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid dubleerimise vältimise, kriitilise massi tagamise ja avaliku sektori rahastamise optimaalse kasutamise tagamise tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Asutamine
1. Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte ELi toimimise lepingu artikli 187 tähenduses („BPT ühisettevõte”) kuni 31. detsembrini 2024. Et võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust, algatatakse BPT ühisettevõtte projektikonkursid hiljemalt 31. detsembriks 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse algatada kuni 31. detsembrini 2021.
2. BPT ühisettevõtte on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud asutus, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine.
3. BPT ühisettevõttel on juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.
4. BPT ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis.
5. BPT ühisettevõtte põhikiri („põhikiri”) on sätestatud lisas.
Artikkel 2
Eesmärgid
BPT ühisettevõtte eesmärgid on järgmised:
a)
aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 ning eelkõige otsuse 2013/743/EL III osa rakendamisele;
b)
aidata kaasa biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkidele saavutada ressursitõhusam ja jätkusuutlikum vähese CO2-heitega majandus ning suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, eriti maapiirkondades, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid, mis põhinevad säästval viisil biomassi hankivatel täiustatud biorafineerimistehastel, ning eelkõige:
i)
tutvustada tehnoloogiaid, mis võimaldavad saada Euroopa biomassist uusi keemilisi lähteaineid, uusi materjale ja uusi tarbekaupu ning mis vähendavad vajadust fossiilsete ressursside järele;
ii)
arendada ärimudeleid, mis integreerivad ettevõtjaid kogu väärtusahela ulatuses alates biomassi tarnimisest kuni biorafineerimistehasteni ning bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ja kütuste tarbijateni, sealhulgas uute sektoritevaheliste vastastikuste ühenduste loomise teel ning toetades tööstusharude üleseid klastreid, ja
iii)
luua juhtivaid biorafineerimistehaseid, mis kasutavad bioressursipõhiste materjalide, kemikaalide ning kütuste tehnoloogiaid ja ärimudeleid ning näitavad kulude ja tulemuslikkuse arendamist tasemele, mis suudab konkureerida fossiilkütustel põhinevate alternatiividega.
Artikkel 3
Liidu rahaline osalus
1. Liidu rahaline osalus, kaasa arvatud EFTA assigneeringud, BPT ühisettevõttes haldus- ja tegevuskulude katmiseks on kuni 975 000 000 eurot. Liidu rahaline osalus makstakse liidu üldeelarves otsusega 743/2013/EL loodud raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammile eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti iv ning artiklitega 60 ja 61 kõnealuse määruse artiklis 209 osutatud asutustele.
2. Liidu rahalise osaluse eraldamise kord kehtestatakse delegeerimislepinguga ja iga-aastaste rahaliste vahendite ümberpaigutamise lepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja BPT ühisettevõtte vahel.
3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeerimisleping käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikes 3, artiklites 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 40 sätestatud aspekte ja muu hulgas järgmist:
a)
BPT ühisettevõtte osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL II lisas osutatud asjakohaste tulemusnäitajatega;
b)
BPT ühisettevõtte osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL III lisas osutatud kontrolliga;
c)
BPT ühisettevõtte toimimisega seotud spetsiifilised tulemusnäitajad;
d)
nende andmete esitamise kord, mida on vaja, et võimaldada komisjonil täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, mis hõlmavad andmete esitamise korda ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;
e)
sätted, mis käsitlevad BPT ühisettevõtte projektikonkursside avaldamist eelkõige ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;
f)
inimressursside kasutamine ja muutmine, eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria alusel värbamine, ümberklassifitseerimine ning töötajate arvu muutmine.
Artikkel 4
Muude liikmete kui liit osalus
1. BPT ühisettevõtte muud liikmed kui liit maksavad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel üksustel maksta koguosaluse vähemalt 2 730 000 000 eurot artiklis 1 kindlaks määratud ajavahemiku jooksul.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud osalus koosneb järgmisest:
a)
põhikirja artikli 12 lõike 2 ning artikli 12 lõike 3 punktide b ja c kohane osalus BPT ühisettevõttes;
b)
vähemalt 1 755 000 000 euro ulatuses muude liikmete kui liit või nende koosseisu kuuluvate üksuste poolt artiklis 1 kindlaks määratud ajavahemiku jooksul tehtud mitterahaline osalus, mis seisneb nende kulude kandmises, mis on neile tekkinud väljaspool BPT ühisettevõtte töökava selliste täiendavate meetmete võtmisel, mis aitavad kaasa biotoorainel põhinevate tööstusharude ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele. Kõnealuseid kulusid võib toetada muudest liidu rahastamisprogrammidest kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Sellistel juhtudel ei asenda liidu rahastamine muude liikmete kui liit või nende koosseisu kuuluvate üksuste mitterahalist osalust.
Punktis b osutatud kulud jaoks ei ole kõlblikud BPT ühisettevõtte rahalise toetuse saamiseks. Vastav tegevus määratakse kindlaks iga-aastases lisategevuste kavas, milles näidatakse kõnealuse osaluse hinnanguline väärtus.
3. BPT ühisettevõtte muud liikmed kui liit annavad iga aasta 31. jaanuariks BPT ühisettevõtte juhatusele aru igal eelneval eelarveaastal lõike 2 kohaselt tehtud osaluse väärtusest. Samuti teavitatakse sobival ajal riikide esindajate rühma.
4. Käesoleva artikli lõike 2 punktis b ning põhikirja artikli 12 lõike 3 punktis c osutatud osaluse väärtuse hindamiseks määratakse kindlaks kulud, lähtudes asjaomaste üksuste tavapärastest kuluarvestustavadest, üksuse asukohariigis kohaldatavatest raamatupidamisstandarditest ning kohaldatavatest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest ja rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest. Kulusid tõendab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Juhul kui tõendamise sisus peaks esinema ebamäärasust, võib BPT ühisettevõte kontrollida väärtuse hindamise meetodit. BPT ühisettevõte ega ükski liidu asutus ei auditeeri käesoleva määruse kohaldamisel lisategevuste käigus tekkinud kulusid.
5. Komisjon võib liidu rahalise osaluse BPT ühisettevõttes lõpetada või peatada, seda proportsionaalselt vähendada või algatada põhikirja artikli 20 lõikes 2 osutatud lõpetamismenetluse, kui kõnealused liikmed või nendega seotud üksused jätavad käesoleva artikli lõikes 2 osutatud osalusega seotud kohustused täitmata või täidavad need üksnes osaliselt või liiga hilja. Komisjoni otsus ei takista nimetatud otsusest BPT ühisettevõttele teavitamise ajaks liikmete poolt juba kantud rahastamiskõlblike kulude hüvitamist.
Artikkel 5
Finantseeskirjad
Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 12 kohaldamist, võtab BPT ühisettevõte vastu oma finantseeskirjad kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikliga 209 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 110/2014 (9).
Artikkel 6
Töötajad
1. BPT ühisettevõtte töötajate suhtes kohaldatakse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (10) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad” ja „teenistustingimused”) ning personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks liidu institutsioonide poolt ühiselt vastuvõetud eeskirju.
2. Juhatus kasutab BPT ühisettevõtte töötajate suhtes volitusi, mis on antud personalieeskirjades ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ning teenistustingimustes teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule („ametisse nimetava asutuse volitused”).
Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse tegevdirektorile asjaomase ametisse nimetava asutuse volitused ja määratletakse tingimused, mille alusel võib kõnealuse volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus neid volitusi edasi delegeerida.
Kui seda nõuavad erandlikud asjaolud, võib juhatus oma otsusega ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja viimase poolt edasi delegeeritud volitused. Sellisel juhul rakendab juhatus ametisse nimetava asutuse volitusi ise või delegeerib need ühele oma liikmetest või mõnele muule BPT ühisettevõtte töötajale kui tegevdirektor.
3. Juhatus võtab vastu personalieeskirjade ning teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110.
4. Töötajate koosseis määratakse kindlaks BPT ühisettevõtte ametikohtade loetelus, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega.
5. BPT ühisettevõtte personal koosneb ajutistest töötajatest ja lepingulistest töötajatest.
6. Kõik personalikulud kannab BPT ühisettevõte.
Artikkel 7
Riikide lähetatud eksperdid ja praktikandid
1. BPT ühisettevõte võib kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kelle tööandja ei ole BPT ühisettevõte. Riikide lähetatud ekspertide arv täistööaja ekvivalentides väljendatuna lisatakse käesoleva määruse artikli 6 lõike 4 kohasele teabele töötajate kohta kooskõlas aastaeelarvega.
2. Juhatus võtab vastu otsuse, millega kehtestatakse riikide ekspertide BPT ühisettevõttesse lähetamise ja praktikantide kasutamise eeskirjad.
Artikkel 8
Privileegid ja immuniteedid
BPT ühisettevõte ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.
Artikkel 9
BPT ühisettevõtte vastutus
1. BPT ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete, otsuste ja lepingute suhtes kohaldatava õigusega.
2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab BPT ühisettevõte kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide ühistele õiguse üldpõhimõtetele.
3. Kõiki BPT ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse BPT ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse BPT ühisettevõtte vahenditest.
4. BPT ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.
Artikkel 10
Euroopa Liidu Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus
1. Euroopa Liidu Kohtul on pädevus järgmistel juhtudel:
a)
tulenevalt BPT ühisettevõtte kokkulepetes, otsustes ja lepingutes sisalduvatest vahekohtuklauslitest;
b)
BPT ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidlustes;
c)
vaidlustes BPT ühisettevõtte ja tema töötajate vahel, lähtudes personalieeskirjades ning teenistustingimustes sätestatud tähtaegadest ja tingimustest.
2. Käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse BPT ühisettevõtte asukohariigi õigust.
Artikkel 11
Hindamine
1. Komisjon viib hiljemalt 30. juuniks 2017 sõltumatute ekspertide abiga läbi BPT ühisettevõtte vahehindamise. Komisjon koostab kõnealuse hindamise kohta aruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2017. BPT ühisettevõtte vahehindamise tulemusi võetakse arvesse määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 32 osutatud põhjaliku hindamise ja vahehindamise läbiviimisel.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahehindamise järelduste alusel võib komisjon tegutseda artikli 4 lõike 5 kohaselt või võtta muid vajalikke meetmeid.
3. Kuue kuu jooksul pärast BPT ühisettevõtte lõpetamist, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast põhikirja artiklis 20 osutatud lõpetamismenetluse algatamist, viib komisjon läbi BPT ühisettevõtte lõpphindamise. Kõnealuse lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 12
Eelarve täitmise heakskiitmine
Erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikest 7 ja artiklist 209 kiidab BPT ühisettevõtte eelarve täitmise heaks Euroopa Parlament, kes teeb seda nõukogu soovituse põhjal ning järgides BPT ühisettevõtte finantseeskirjades sätestatud menetlust.
Artikkel 13
Järelauditid
1. Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid teeb BPT ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 29, osana raamprogrammi „Horisont 2020” kaudsetest meetmetest.
2. Komisjon võib otsustada teha käesoleva artikli lõikes 1 osutatud auditeid ise. Ta teeb seda kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, eelkõige määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, määrusega (EL) nr 1290/2013 ja määrusega (EL) nr 1291/2013.
Artikkel 14
Liikmete finantshuvide kaitse
1. BPT ühisettevõte annab komisjoni töötajatele ning BPT ühisettevõtte või komisjoni poolt volitatud teistele isikutele, samuti kontrollikojale auditite tegemiseks vajaliku juurdepääsu oma valdustesse ning kogu teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.
2. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha juurdlusi, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (12), eesmärgiga tuvastada, kas on esinenud kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust seoses käesoleva määruse alusel rahastatava kokkuleppe, otsuse või lepinguga.
3. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kokkulepped, otsused ja lepingud sätteid, mis annavad komisjonile, BPT ühisettevõttele, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge õiguse teostada vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid ja juurdlusi.
4. BPT ühisettevõte tagab oma liikmete finantshuvide nõuetekohase kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.
5. BPT ühisettevõte ühineb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastane Ameti (OLAF) sisejuurdlust (13). BPT ühisettevõte võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi tehtavate sisejuurdluste hõlbustamiseks.
Artikkel 15
Konfidentsiaalsus
Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, tagab BPT ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada ühisettevõtte liikmete või selle tegevuses osalejate huve.
Artikkel 16
Läbipaistvus
1. BPT ühisettevõtte valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (14).
2. BPT ühisettevõtte juhatus võib võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.
3. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 10 kohaldamist, võib BPT ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste kohta esitada ombudsmanile kaebuse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud tingimustele.
Artikkel 17
Osalemis- ja levitamiseeskirjad
BPT ühisettevõtte rahastatavate meetmete suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 1290/2013. Nimetatud määruse kohaselt käsitatakse BPT ühisettevõtet rahastamisasutusena, kes annab rahalist toetust põhikirja artiklis 1 sätestatud kaudsetele meetmetele.
Artikkel 18
Asukohariigi toetus
BPT ühisettevõte ja tema asukohariik võivad sõlmida halduskokkuleppe, milles käsitletakse privileege ja immuniteete ning kõnealuse riigi poolt BPT ühisettevõttele antavat muud toetust.
Artikkel 19
Esialgsed meetmed
1. Komisjon vastutab BPT ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni BPT ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon teeb kooskõlas liidu õigusega kõik vajalikud toimingud, tehes seda koostöös teiste liikmetega ning kaasates BPT ühisettevõtte pädevaid organeid.
2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil:
a)
võib komisjon kuni ajani, mil tegevdirektor asub pärast põhikirja artikli 8 kohast ametissenimetamist juhatuse poolt täitma oma ülesandeid, määrata ajutise tegevdirektorina tegutsema ja tegevdirektorile seatud ülesandeid täitma ühe komisjoni ametniku, keda võib abistada piiratud arv komisjoni ametnikke;
b)
teostab ametisse nimetava asutuse volitusi erandina käesoleva määruse artikli 6 lõikest 2 ajutine direktor;
c)
võib komisjon ajutiselt ametisse nimetada piiratud arvu oma ametnikke.
3. Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide BPT ühisettevõtte aastaeelarves ettenähtud assigneeringutega kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib kinnitada kokkuleppeid, otsuseid ja lepinguid, sealhulgas teenistuslepinguid pärast BPT ühisettevõtte ametikohtade loetelu vastuvõtmist.
4. Ajutine tegevdirektor määrab kokkuleppel BPT ühisettevõtte tegevdirektoriga ning juhatuse heakskiidul kuupäeva, millest alates BPT ühisettevõttel on olemas suutlikkus oma eelarve täitmiseks. Alates sellest päevast hoidub komisjon BPT ühisettevõtte tegevusega seotud kohustuste võtmisest ja maksete tegemisest.
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 6. mai 2014