NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1222/2014
ze dne 8. října 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy pro upřesnění metodiky určování globálních systémově významných institucí a vymezení podkategorií globálních systémově významných institucí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 131 odst. 18 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU zmocňuje příslušné nebo pověřené orgány členských států, aby uložily vyšší požadavky na kapitál globálním systémově významným institucím (G-SVI) s cílem kompenzovat vyšší riziko, které G-SVI představují pro finanční systém, a možný dopad jejich úpadku na daňové poplatníky. Uvedená směrnice vymezuje určité základní zásady metodiky určování institucí G-SVI a jejich zařazování do podkategorií podle jejich systémové významnosti. V souladu s tímto zařazením bude institucím uložen dodatečný požadavek na kmenový kapitál tier 1, tzv. kapitálová rezerva pro G-SVI. Metodika určování a zařazování institucí G-SVI se opírá o pět kategorií, které měří systémový význam banky pro globální finanční trh, a je dále upřesněna v tomto nařízení.
(2)
Aby toto nařízení zachovávalo přístup směrnice 2013/36/EU, mělo by zohlednit standardy pro metodiky posuzování globálních systémově významných bank a pro vyšší požadavek na schopnost absorbovat ztrátu, které stanovil Basilejský výbor pro bankovní dohled a které vycházejí z rámce pro globální systémově významné instituce stanoveného Radou pro finanční stabilitu v návaznosti na zprávu „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“ (Omezování morálního hazardu, který představují systémově významné finanční instituce - doporučení a lhůty Rady pro finanční stabilitu).
(3)
Směrnice 2013/36/EU objasňuje, že metodika určování a zařazování je harmonizována ve všech členských státech pomocí jednotných a transparentních parametrů pro určování celkového skóre subjektu za účelem měření jeho systémového významu. Aby bylo zajištěno, že vzorek bank a bankovních skupin z Unie i bank a bankovních skupin povolených ve třetích zemích, který slouží jako referenční vzorek pro obraz globálního finančního systému, bude napříč Unií jednotný, měl by tento vzorek určit Evropský orgán pro bankovnictví (EBA). Výjimky z tohoto vzorku a jeho doplnění na základě posouzení v rámci dohledu by měly být voleny výhradně pro zajištění funkce referenčního vzorku a neměly by se opírat o jiné důvody.
(4)
Postup určování institucí G-SVI by měl vycházet ze srovnatelných údajů a měl by zohledňovat skutečnost, že instituce musí jasně vědět, zda a v jaké výši pro ně bude platit požadavek na kapitálovou rezervu, a proto by metodika měla zahrnovat lhůty a postupy tohoto procesu. Vzhledem k tomu, že určování institucí G-SVI by se mělo opírat o aktuální údaje týkající se vzorku velkých globálních bankovních skupin, z nichž některé jsou povoleny ve třetích zemích, však nebudou potřebné údaje k dispozici dříve než ve druhé polovině každého roku. Aby mohly instituce splnit požadavky, které vyplývají z jejich statusu G-SVI, měl by požadavek na kapitálovou rezervu vstoupit v účinnost přibližně jeden rok po určení dané instituce jako G-SVI.
(5)
Směrnice 2013/36/EU vymezuje pět kategorií, které měří systémový význam a zahrnují kvantifikovatelné ukazatele. S cílem minimalizovat administrativní zátěž pro instituce a orgány jsou tyto kategorie totožné s kategoriemi, které uplatňuje Basilejský výbor pro bankovní dohled. Při dalším definování kvantifikovatelných ukazatelů by toto nařízení mělo uplatňovat tentýž přístup. Ukazatele by měly být voleny tak, aby odrážely jednotlivé aspekty případných nepříznivých externích vlivů úpadku subjektu a jeho kritické funkce pro stabilitu finančního systému. Referenčním systémem pro posouzení systémového významu by měly být globální finanční trhy a globální ekonomika.
(6)
Pro stanovení přesné metodiky určování a klasifikace institucí G-SVI v souladu s pravidly uvedenými ve směrnici 2013/36/EU je důležité jasně vymezit pojmy „dotčený subjekt“, „hodnota ukazatele“, „jmenovatel“ a „hraniční skóre“ jejich definováním pro účely tohoto nařízení.
(7)
Systémový význam každé bankovní skupiny měřený ukazateli na konsolidovaném základě by měl být vyjádřen jako individuální celkové skóre pro určitý rok, které bude měřit postavení skupiny ve vztahu k ostatním subjektům ve vzorku. Na základě tohoto skóre by měly být banky určeny jako instituce G-SVI a zařazeny do podkategorií, pro které budou platit různé požadavky na kapitálovou rezervu. Při výpočtu skóre jako průměru skóre kategorií by každé z pěti kategorií měla být přiřazena váha ve výši 20 %. Pro účely výpočtu celkového skóre by měla být na kategorii nahraditelnosti uplatňována horní hranice vzhledem k tomu, že na základě analýzy údajů do roku 2013 včetně se ukázalo, že tato kategorie má neúměrně vysoký dopad na skóre u bank, jež mají dominantní postavení v poskytování platebních a upisovacích služeb a služeb úschovy aktiv.
(8)
Relevantní orgány by měly mít možnost využít řádného posouzení v rámci dohledu s cílem přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie nebo označit subjekt, jehož celkové skóre je nižší než hraniční skóre nejnižší podkategorie, za instituci G-SVI. Vzhledem k tomu, že určení na základě posouzení v rámci dohledu má tentýž cíl jako řádný postup stanovování skóre, měl by být kritériem, o které se toto posouzení opírá, také systémový význam banky pro globální finanční trh a globální ekonomiku, a to v souladu s metodikou, kterou používá Basilejský výbor pro bankovní dohled. Riziko úpadku banky by nemělo být kritériem, neboť je již zohledněno v ostatních obezřetnostních požadavcích, mimo jiné v hodnotě celkové rizikové expozice, a případně v dalších kapitálových požadavcích, jako je kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(10)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2).
(11)
Toto nařízení by se mělo použít od 1. ledna 2015, neboť požadavek na udržování kapitálové rezervy pro G-SVI stanovený v čl. 131 odst. 4 směrnice 2013/36/EU se použije a bude postupně zaváděn od 1. ledna 2016. Z toho důvodu a s cílem včas informovat instituce o kapitálové rezervě pro G-SVI, která pro ně bude platit, a poskytnout jim dostatek času na zvýšení požadovaného kapitálu, by měly být instituce G-SVI určeny nejpozději počátkem roku 2015.
(12)
Požadavek kapitálové rezervy pro G-SVI by měl být zaváděn postupně po dobu tří let podle čl. 162 odst. 5 směrnice 2013/36/EU: první krok požadavku uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. a) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2016 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí počátkem roku 2015, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Druhý krok požadavku kapitálové rezervy pro G-SVI uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. b) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2017 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí do konce roku 2015 nebo nejpozději počátkem roku 2016, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení upřesňuje metodiku, podle níž orgán uvedený v čl. 131 odst. 1 směrnice 2013/36/EU (dále jen „relevantní orgán“) členského státu určuje na konsolidovaném základě dotčený subjekt jako globální systémově významnou instituci (G-SVI), a metodiku pro vymezení podkategorií G-SVI a zařazení institucí do těchto podkategorií podle jejich systémového významu, a v rámci této metodiky také lhůty a údaje, které mají být pro uvedené určení použity.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„dotčeným subjektem“ mateřská instituce v EU nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo instituce, která není dceřiným podnikem mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU;
2)
„hodnotou ukazatele“ pro každý ukazatel stanovený v článku 6 a pro každý dotčený subjekt ve vzorku individuální hodnota ukazatele a pro každou banku povolenou ve třetí zemi srovnatelná individuální hodnota ukazatele zveřejňovaná v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni;
3)
„jmenovatelem“ pro každý ukazatel celková souhrnná výše hodnot ukazatelů dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích obsažených ve vzorku;
4)
„hraničním skóre“ hodnota skóre, která určuje nejnižší hranici a hranice mezi pěti kategoriemi definovanými v čl. 131 odst. 9 směrnice 2013/36/EU.
Článek 3
Společné parametry metodiky
1. Orgán EBA určí vzorek institucí nebo skupin, jejichž hodnoty ukazatelů mají být používány jako referenční hodnoty reprezentující globální bankovní sektor pro účely výpočtu skóre, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, konkrétně vzorek, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled k určování globálních systémově významných bank, a do 31. července každého roku vyrozumí relevantní orgány dotčených subjektů zahrnutých do vzorku.
Vzorek se skládá z dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích a obsahuje 75 největších z nich podle celkové expozice definované v čl. 6 odst. 1, jakož i dotčené subjekty určené jako instituce G-SVI a banky ve třetích zemích, které byly určeny jako globální systémově významné instituce v předešlém roce.
Orgán EBA vyloučí nebo doplní dotčené subjekty nebo banky povolené ve třetích zemích, pokud to bude nutné k zajištění přiměřeného referenčního systému pro posouzení systémového významu odrážejícího globální finanční trhy a globální ekonomiku, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, včetně vzorku, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled.
2. Relevantní orgán oznámí orgánu EBA nejpozději do 31. července každého roku hodnoty ukazatelů každého dotčeného podniku s hodnotou expozice vyšší než 200 miliard EUR, který je v jurisdikci relevantního orgánu povolen. Relevantní orgán zajistí, aby byly hodnoty ukazatelů totožné s hodnotami předanými Basilejskému výboru pro bankovní dohled a s hodnotami, které dotčený subjekt zveřejní podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1030/2014 (3). Relevantní orgán použije vzory stanovené v uvedeném nařízení.
3. Orgán EBA vypočítá jmenovatele na základě hodnot ukazatelů oznámených relevantním orgánem podle odstavce 2, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, zejména na jmenovatele zveřejněné Basilejským výborem pro bankovní dohled za daný rok, a oznámí je relevantním orgánům. Jmenovatelem ukazatele je souhrnná částka hodnot ukazatelů za všechny dotčené subjekty a banky povolené ve třetích zemích obsažené ve vzorku, oznámených za dotčené subjekty podle odstavce 2 a zveřejněných bankami povolenými ve třetích zemích k 31. červenci příslušného roku.
Článek 4
Postup určování
1. Relevantní orgán nejpozději do 15. prosince každého roku vypočte skóre dotčených subjektů zařazených do vzorku oznámeného orgánem EBA, které jsou povoleny v jurisdikci orgánu. Jestliže relevantní orgán při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU, poskytne tento orgán podrobné písemné prohlášení o důvodech svého posouzení orgánu EBA nejpozději 15. prosince každého roku.
2. Určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a jeho zařazení do podkategorie vstupuje v účinnost k 1. lednu druhého roku následujícího po kalendářním roce, kdy byly stanoveny jmenovatele v souladu s článkem 3.
Článek 5
Určení jako instituce G-SVI, stanovení skóre a zařazení do podkategorií
1. Hodnoty ukazatelů vycházejí z údajů dotčeného subjektu vykázaných ke konci předchozího účetního období na konsolidovaném základě, a u bank povolených ve třetích zemích z údajů zveřejněných v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni. Relevantní orgány mohou použít hodnoty ukazatelů dotčených subjektů, jejichž účetní období končí 30. června, odvozené od jejich situace k 31. prosinci.
2. Relevantní orgán stanoví skóre každého dotčeného subjektu ve vzorku jako prostý průměr skóre kategorií, s výhradou maximálního skóre kategorie ve výši 500 základních bodů za kategorii hodnotící nahraditelnost. Skóre každé kategorie se vypočítá jako prostý průměr hodnot vyplývajících z vydělení hodnot ukazatele dané kategorie jmenovatelem ukazatele, který oznámí orgán EBA. Skóre se vyjadřují v základních bodech a zaokrouhlují na nejbližší celý základní bod.
3. Nejnižší hraniční skóre činí 130 základních bodů. Podkategorie se přiřazují takto:
a)
podkategorie 1 zahrnuje skóre od 130 do 229 základních bodů;
b)
podkategorie 2 zahrnuje skóre od 230 do 329 základních bodů;
c)
podkategorie 3 zahrnuje skóre od 330 do 429 základních bodů;
d)
podkategorie 4 zahrnuje skóre od 430 do 529 základních bodů;
e)
podkategorie 5 zahrnuje skóre od 530 do 629 základních bodů.
4. Relevantní orgán určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI, jestliže je skóre daného subjektu rovné nebo vyšší než nejnižší hraniční skóre. Rozhodnutí určit dotčený subjekt při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU jako instituci G-SVI se opírá o posouzení toho, zda by úpadek subjektu měl významný nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
5. Relevantní orgán zařadí instituci G-SVI do podkategorie podle skóre dané instituce. Rozhodnutí přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. a) směrnice 2013/36/EU se opírá o posouzení toho, zda by úpadek instituce G-SVI měl vyšší nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
6. Rozhodnutí podle odstavců 4 a 5 lze podpořit doplňkovými ukazateli, které nesmí být ukazateli pravděpodobnosti úpadku dotčeného subjektu. Tato rozhodnutí obsahují dobře doložené a ověřitelné kvantitativní a kvalitativní údaje.
Článek 6
Ukazatele
1. Kategorie, která měří velikost skupiny, obsahuje jeden ukazatel rovný celkové expozici skupiny, dále upřesněný v příloze.
2. Kategorie, která měří propojenost skupiny s finančním systémem, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva ve finančním systému;
b)
závazky ve finančním systému;
c)
cenné papíry v oběhu.
3. Kategorie, která měří nahraditelnost služeb nebo finanční infrastruktury poskytovaných skupinou, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva v úschově;
b)
platební činnost;
c)
upsané transakce na trzích dluhopisů a akciových trzích.
4. Kategorie, která měří složitost skupiny, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pomyslná hodnota mimoburzovních derivátů;
b)
aktiva zařazená na úrovni 3 reálné hodnoty měřené v souladu s nařízením Komise EU č. 1255/2012 (4);
c)
cenné papíry k obchodování a realizovatelné.
5. Kategorie, která měří přeshraniční činnost skupiny, obsahuje následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pohledávky napříč jurisdikcemi,
b)
závazky napříč jurisdikcemi.
6. U údajů vykázaných v měnách jiných než euro relevantní orgán použije odpovídající směnný kurz s přihlédnutím k referenčnímu směnnému kurzu zveřejněnému Evropskou centrální bankou a použitelnému dne 31. prosince a k mezinárodním normám. U ukazatele platební činnosti podle odst. 3 písm. b) použije relevantní orgán průměrné směnné kurzy za dotčený rok.
Článek 7
Přechodná ustanovení
Odchylně od prvního pododstavce čl. 3 odst. 1 orgán EBA stanoví vzorek pro určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI pro rok 2014 do 14. ledna 2015. Do 21. ledna 2015 relevantní orgány oznámí orgánu EBA hodnoty ukazatelů pro dotčené subjekty v uvedeném vzorku na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Na základě těchto hodnot ukazatelů orgán EBA do 30. ledna 2015 vypočte jmenovatele pro rok 2014. Relevantní orgány na základě uvedených jmenovatelů stanoví skóre dotčených subjektů pro rok 2014. Rovněž určí instituce G-SVI a zařadí je do podkategorií. Relevantní orgán souběžně oznámí určené instituce G-SVI Komisi, Evropskému výboru pro systémová rizika a Evropskému orgánu pro bankovnictví a zveřejní jejich názvy spolu s jejich skóre za rok 2014 do 28. února 2015.
Odchylně od čl. 4 odst. 2 se určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a podkategorie, do které je tento dotčený subjekt zařazen, na základě skóre za rok 2014 použije od 1. ledna 2016.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. října 2014.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1222/2014,
8. oktoober 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 131 lõiget 18,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiviga 2013/36/EL antakse liikmesriikide pädevatele või määratud asutustele õigus kehtestada globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele suuremad omavahendite nõuded, et kompenseerida suuremat riski, mida nad endast finantssüsteemile kujutavad, ning nende maksejõuetuse potentsiaalset mõju maksumaksjatele. Kõnealuses direktiivis on sätestatud teatavad aluspõhimõtted, mida tuleb globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja nende süsteemse olulisuse põhjal alakategooriatesse liigitamise metoodikas järgida. Vastavalt kõnealusele liigitusele määratakse neile täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue, st globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika põhineb viiel kategoorial, millega mõõdetakse panga süsteemset olulisust ülemaailmse finantsturu seisukohast, ja seda täpsustatakse käesoleva määrusega veelgi.
(2)
Direktiivi 2013/36/EL lähenemisviisi järgimiseks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse Baseli pangandusjärelevalve komitee standardeid globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika kohta ja kahju katmise võime suurema nõude kohta, mis põhinevad globaalsete süsteemselt oluliste finantsasutuste raamistikul, mille on kehtestanud finantsstabiilsuse nõukogu aruande „Süsteemselt oluliste finantsasutuste moraaliriski vähendamine - finantsstabiilsuse nõukogu soovitused ja ajakava” põhjal.
(3)
Direktiivis 2013/36/EL on selgelt sätestatud, et kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika ühtlustamiseks kõigis liikmesriikides kasutatakse ühtseid ja läbipaistvaid parameetreid, mille alusel määratakse kindlaks üksuse üldpunktisumma, et mõõta tema süsteemset olulisust. Tagamaks, et liidu pankade ja pangagruppide ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade ja pangagruppide valim, mida kasutatakse ülemaailmset finantssüsteemi kajastava võrdlusalusena, on kogu liidus ühtne, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kõnealuse valimi kindlaks määrama. Usaldusväärse järelevalvealase otsusega kõnealusest valimist välja arvamine või sellesse lisamine peaks rangelt põhinema sellel, et see kajastab kontrollväärtust, mitte muudel kaalutlustel.
(4)
Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise kord peaks põhinema võrreldavatel andmetel ja võtma arvesse, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks peaks olema selge, kas ja millises summas kohaldatakse nende suhtes puhvri nõuet, ning seepärast tuleks metoodikaga ette näha kõnealuse korra tähtajad ja menetlused. Kuna globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramine peaks põhinema suurte ülemaailmsete pangagruppide (kellest mõni on saanud tegevusloa kolmandates riikides) valimi ajakohastatud andmetel, ei ole vajalikud andmed kättesaadavad enne iga aasta teist poolt. Selleks et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel oleks võimalik täita globaalse süsteemselt olulise ettevõtja staatusest tulenevaid nõudeid, peaks puhvri nõue jõustuma ligikaudu üks aasta pärast seda, kui nad määrati kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad.
(5)
Direktiivis 2013/36/EL on sätestatud viis kategooriat, mis mõõdavad süsteemset olulisust ja koosnevad kvantitatiivsetest näitajatest. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ametiasutuste halduskoormuse vähendamiseks on kõnealused kategooriad samad nagu need, mida kasutab Baseli pangandusjärelevalve komitee. Kvantitatiivsete näitajate täiendaval määratlemisel tuleks käesolevas määruses järgida sama lähenemisviisi. Näitajad tuleks valida nii, et need kajastaksid üksuse maksejõuetuse võimaliku negatiivse välismõju erinevaid aspekte ja tema olulisi funktsioone finantssüsteemi stabiilsuse seisukohast. Süsteemse olulisuse hindamise võrdlussüsteemiks peaksid olema ülemaailmsed finantsturud ja maailmamajandus.
(6)
Selleks et sätestada täpne metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramiseks ja liigitamiseks vastavalt direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhieeskirjadele, on oluline selgelt sõnastada mõisted „asjaomane üksus”, „näitaja väärtus”, „nimetaja” ja „piiritlev punktisumma”, määratledes need käesolevas määruses.
(7)
Iga pangagrupi süsteemset olulisust, mida mõõdetakse näitajatega konsolideeritud alusel, tuleks kajastada asjaomase aasta individuaalse üldpunktisummana, mis mõõdab tema seisundit teiste valimisse kuuluvate üksuste suhtes. Kõnealuse üldpunktisumma alusel tuleks pangad määrata kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitada need alakategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kapitalipuhvri nõudeid. Kategooriate punktisummade keskmise arvutamisel peaks viiest kategooriast iga kategooria kaal olema 20 %. Üldpunktisumma arvutamisel tuleks asendatavuse kategooria suhtes kohaldada ülempiiri, võttes arvesse, et 2013. aasta ja sellele eelnenud aastate andmete analüüsi põhjal selgus, et kõnealusel kategoorial on ebaproportsionaalselt suur mõju selliste pankade punktisummale, mis on domineerival positsioonil makse-, väärtpaberite emissiooni tagamise ja varade hoidmise teenuste osutamisel.
(8)
Asjaomastel asutustel peaks olema võimalus määrata usaldusväärse järelevalvealase otsusega globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalamast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse või määrata globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana kindlaks üksus, mille üldpunktisumma on väiksem kui madalaima alakategooria piiritlev punktisumma. Kuna kõnealusel järelevalvealase otsuse kohasel kindlakstegemisel on sama eesmärk mis punktisumma tavapärase kindlaksmääramise puhul, peaks kõnealuse otsuse tegemise kriteerium olema samuti panga süsteemne olulisus ülemaailmse finantsturu ja maailmamajanduse seisukohast, kooskõlas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatava metoodikaga. Panga maksejõuetuse risk ei tohiks olla kriteerium, kuna seda on juba arvesse võetud muudes usaldatavusnõuetes, sealhulgas koguriskipositsioonis ja vajaduse korral täiendatavates omavahendite nõuetes nagu süsteemse riski puhver.
(9)
Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.
(10)
EBA on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.
(11)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, kuna direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 4 kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmise nõuet hakatakse järk-järgult kohaldama 1. jaanuarist 2016. Sellega seoses ja selleks, et teatada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele õigeaegselt globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kohaldamisest nende suhtes ja anda neile piisavalt aega nõutava kapitali kaasamiseks, tuleks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks määrata hiljemalt 2015. aasta alguses.
(12)
Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõue tuleks kehtestada järk-järgult kolme aasta jooksul vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõikele 5: direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punktis a osutatud nõude esimest etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punkti b kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõude teist etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta lõpuks või hiljemalt 2016. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2015. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
Käesolevas määruses täpsustatakse metoodika, mille kohaselt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 kohane liikmesriigi ametiasutus (edaspidi „asjaomane asutus”) määrab konsolideeritud alusel kindlaks asjaomase üksuse kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja, samuti metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriate kindlaksmääramiseks ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liigitamiseks kõnealustesse alakategooriatesse nende süsteemse olulisuse alusel ning metoodika osana kindlaksmääramisel kasutatavad tähtajad ja andmed.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1) „asjaomane üksus”- ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing või ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;
(2) „näitaja väärtus”- artiklis 6 sätestatud iga näitaja ja valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse puhul näitaja individuaalne väärtus ning kolmandas riigis tegevusloa saanud iga panga puhul võrreldav individuaalne väärtus, mis on avalikustatud vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele;
(3) „nimetaja”- iga näitaja puhul valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade näitajate väärtuste koguväärtus;
(4) „piiritlev punktisumma”- punktisumma, millega määratakse kindlaks madalaim piir ja viie alakategooria vahelised piirid, nagu on määratletud direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 9.
Artikkel 3
Metoodika ühised parameetrid
1. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) määrab kindlaks selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või konsolideerimisgruppide valimi, kelle näitajate väärtusi kasutatakse kontrollväärtustena, mis punktisummade arvutamise eesmärgil kajastavad ülemaailmset pangandussektorit, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, eelkõige Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatavat valimit globaalsete süsteemselt oluliste pankade kindlakstegemiseks, ja teavitab sellest iga aasta 31. juuliks valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste asjaomaseid asutusi.
Valim koosneb asjaomastest üksustest ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankadest ning hõlmab neist 75 suuremat artikli 6 lõikes 1 määratletud koguriskipositsiooni põhjal, samuti asjaomaseid üksusi, kes määrati eelmisel aastal kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ja kolmandate riikide pankasid, kes määrati eelmisel aastal kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised pangad.
EBA arvab valimist välja või lisab sinna asjaomaseid üksuseid ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankasid, kui ja sel määral, mil see on vajalik süsteemse olulisuse hindamise asjakohase võrdlussüsteemi tagamiseks, mis kajastab ülemaailmset finantsturgu ja maailmamajandust, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, sealhulgas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatavat valimit.
2. Asjaomane asutus esitab EBA-le hiljemalt iga aasta 31. juuliks iga sellise asjaomase üksuse näitajate väärtused, kes on saanud tegevusloa tema jurisdiktsioonis ja kelle riskipositsiooni näitaja on üle 200 miljardi euro. Asjaomane asutus tagab, et näitajate väärtused on samad nagu need, mis esitati Baseli pangandusjärelevalve komiteele ja mille kõnealune asjaomane üksus avalikustas vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1030/2014 (3). Asjaomane asutus kasutab kõnealuses rakendusmääruses sätestatud vorme.
3. EBA arvutab asjaomase asutuse poolt vastavalt lõikele 2 esitatud näitajate väärtuste alusel nimetajad, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, eelkõige Baseli pangandusjärelevalve komitee poolt kõnealuse aasta jaoks avaldatud nimetajaid, ja edastab need asjaomastele asutustele. Näitaja nimetaja on selliste näitajate väärtuste kogusumma kõigi valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade lõikes, mille on esitanud asjaomased üksused vastavalt lõikele 2 ja avalikustanud kolmandates riikides tegevusloa saanud pangad asjaomase aasta 31. juuliks.
Artikkel 4
Kindlaksmääramise menetlus
1. Asjaomane asutus arvutab hiljemalt iga aasta 15. detsembriks selliste asjaomaste üksuste punktisummad, kes kuuluvad EBA esitatud valimisse ja kes on saanud tegevusloa asjaomase asutuse jurisdiktsioonis. Kui asjaomane asutus määrab usaldusväärse järelevalvealase otsusega asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile b, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 15. detsembriks kirjalikult üksikasjalikud põhjendused oma hinnangu kohta.
2. Asjaomase üksuse kindlaksmääramine globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana ja selle liigitamine alakategooriasse jõustub sellisele kalendriaastale järgneva teise aasta 1. jaanuaril, mil nimetajad määrati kindlaks vastavalt artiklile 3.
Artikkel 5
Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramine, punktisummade kindlaksmääramine ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liigitamine alakategooriatesse
1. Näitajate väärtused põhinevad asjaomase üksuse poolt eelneva majandusaasta lõpu seisuga konsolideeritud alusel esitatud andmetel ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade puhul andmetel, mis on avalikustatud vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele. Asjaomased asutused võivad selliste asjaomaste üksuste puhul, kelle majandusaasta lõpeb 30. juunil, kasutada nende 31. detsembri seisuga andmetel põhinevaid näitajate väärtusi.
2. Asjaomane asutus määrab valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse punktisumma kindlaks kategooria punktisummade aritmeetilise keskmisena, kohaldades asendatavust mõõtva kategooria puhul ülempiiri 500 baaspunkti. Iga kategooria punktisumma arvutatakse selliste väärtuste aritmeetilise keskmisena, mis saadakse kõnealuse kategooria iga näitaja väärtuse jagamisel EBA esitatud näitaja nimetajaga. Punktisummad esitatakse baaspunktides ja ümardatakse lähima täisbaaspunktini.
3. Väikseim piiritlev punktisumma on 130 baaspunkti. Globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad liigitatakse alakategooriatesse järgmiselt:
a)
alakategooria 1 hõlmab punktisummasid 130-229 baaspunkti;
b)
alakategooria 2 hõlmab punktisummasid 230-329 baaspunkti;
c)
alakategooria 3 hõlmab punktisummasid 330-429 baaspunkti;
d)
alakategooria 4 hõlmab punktisummasid 430-529 baaspunkti;
e)
alakategooria 5 hõlmab punktisummasid 530-629 baaspunkti.
4. Asjaomane asutus määrab asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja, kui kõnealuse üksuse punktisumma on võrdne väikseima piiritleva punktisummaga või sellest suurem. Otsus määrata asjaomane üksus kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja usaldusväärse järelevalvealase otsusega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile b põhineb hinnangul selle kohta, kas tema maksejõuetusel oleks oluline negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele.
5. Asjaomane asutus määrab globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alakategooriasse vastavalt tema punktisummale. Otsus määrata globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalaimast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse usaldusväärse järelevalvealase otsusega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile a põhineb hinnangul selle kohta, kas tema maksejõuetusel oleks oluline negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele.
6. Lõigetes 4 ja 5 osutatud otsuste tegemisel võib arvesse võtta lisanäitajaid, mis ei ole asjaomase üksuse maksejõuetuse tõenäosuse näitajad. Kõnealused otsused hõlmavad hästi dokumenteeritud ja kontrollitavat kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet.
Artikkel 6
Näitajad
1. Konsolideerimisgrupi suurust mõõtev kategooria koosneb ühest näitajast, mis võrdub konsolideerimisgrupi koguriskipositsiooniga, nagu on täpsustatud lisas.
2. Konsolideerimisgrupi vastastikust seotust finantssüsteemiga mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
finantssüsteemisisesed varad;
b)
finantssüsteemisisesed kohustused;
c)
lunastamata või tagasiostmata väärtpaberid.
3. Konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste või finantsinfrastruktuuri asendatavust mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
hoiul olevad varad;
b)
maksetegevus;
c)
võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingud.
4. Konsolideerimisgrupi keerukust mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus;
b)
vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1255/2012 (4) õiglase väärtuse mõõtmisel 3. tasemesse kaasatud varad;
c)
kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid.
5. Konsolideerimisgrupi piiriülest tegevust mõõtev kategooria koosneb järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
jurisdiktsiooniülesed nõuded;
b)
jurisdiktsiooniülesed kohustused.
6. Muudes valuutades kui euro esitatud andmete puhul kasutab asjaomane asutus asjaomast vahetuskurssi, võttes arvesse Euroopa Keskpanga avaldatud ametlikku vahetuskurssi 31. detsembri seisuga ja rahvusvahelisi standardeid. Lõike 3 punktis b osutatud maksetegevuse näitaja puhul kasutab asjaomane asutus asjaomase aasta keskmist vahetuskurssi.
Artikkel 7
Üleminekusätted
Erandina artikli 3 lõike 1 esimesest lõigust määrab EBA valimi, mille alusel määratakse asjaomane üksus kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja, 2014. aasta puhul kindlaks 14. jaanuariks 2015. Asjaomased asutused esitavad kõnealusesse valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste näitajate väärtused EBA-le 21. jaanuariks 2015, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Kõnealuste näitajate väärtuste alusel arvutab EBA 2014. aasta jaoks nimetajad 30. jaanuariks 2015. Asjaomased asutused määravad kõnealuste nimetajate alusel kindlaks asjaomaste üksuste 2014. aasta punktisummad. Samuti määravad nad kindlaks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitavad need alakategooriatesse. Samal ajal teavitavad asjaomased asutused kindlaks tehtud globaalsetest süsteemselt olulistest ettevõtjatest komisjoni, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ja EBA ning avaldavad nende nimed koos vastavate 2014. aasta punktisummadega 28. veebruariks 2015.
Erandina artikli 4 lõikest 2 kohaldatakse asjaomase üksuse kindlaksmääramist globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana ja tema liigitamist alakategooriasse 2014. aasta punktisummade põhjal alates 1. jaanuarist 2016.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 8. oktoober 2014