SMĚRNICE RADY 2013/42/EU
ze dne 22. července 2013,
kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o mechanismus rychlé reakce proti podvodům v oblasti DPH
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 113 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Daňové podvody v oblasti daně z přidané hodnoty (DPH) vedou ke značným rozpočtovým ztrátám a mají dopad na podmínky hospodářské soutěže, a tedy i na fungování vnitřního trhu. Specifické náhlé a rozsáhlé formy daňových podvodů se v poslední době rozvinuly zejména v důsledku využívání elektronických prostředků, usnadňujících rychlé nezákonné obchodování ve velkém měřítku.
(2)
Směrnice Rady 2006/112/ES (3) umožňuje členským státům žádat o odchylky od této směrnice, jejichž cílem je zamezit určitým formám daňových úniků či vyhýbání se daňovým povinnostem.
(3)
Nedávné zkušenosti prokázaly, že postup stanovený článkem 395 směrnice 2006/112/ES není schopen zajistit dostatečně rychlou reakci na žádosti členských států o přijetí naléhavých opatření.
(4)
Ze zkušeností rovněž vyplývá, že určení pořizovatele zboží nebo příjemce služby jako osobu povinnou odvést daň (přenesení daňové povinnosti) je v některých případech účinným opatřením pro zabránění podvodům v oblasti DPH v určitých odvětvích.
(5)
Podle ustanovení o přenesení daňové povinnosti v článcích 199 a 199a směrnice 2006/112/ES nedisponují flexibilitou, která by jim umožňovala rychle reagovat na náhlé a rozsáhlé podvody týkající se kategorií zboží a služeb, na které se tyto články nevztahují. Pro tyto případy je tudíž třeba přijmout zvláštní ustanovení.
(6)
S ohledem na četné případy podvodů, k nimž dochází, je nejlepší zárukou rychlé a mimořádné reakce na další případy náhlých podvodů zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce, spočívající v možnosti používat po krátkou dobu přenesení daňové povinnosti v návaznosti na příslušné oznámení dotyčného členského státu. K zajištění toho, aby použití této možnosti bylo úměrné problému, by Komise, jakmile obdrží příslušné informace, měla mít krátkou lhůtu na posouzení oznámení a potvrzení, že nemá ke zvláštnímu opatření námitky. Členské státy by měly mít příležitost, aby Komise zohlednila jejich názory, a měly by proto být o oznámení plně informovány a měly by jim být sděleny veškeré dodatečné údaje poskytnuté v průběhu tohoto procesu. Dále by měla Rada poté rozhodnout o jakémkoli dalším používání přenesení daňové povinnosti prostřednictvím prováděcího rozhodnutí podle článku 395 směrnice 2006/112/ES.
(7)
Členské státy, které oznámily svůj záměr uplatnit zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce, tak mohou učinit, jakmile Komise oznámí, že nemá námitek.
(8)
Aby bylo možné dále uplatňovat přenesení daňové povinnosti co nejdříve a ještě před pozbytím platnosti zvláštního opatření mechanismu rychlé reakce, měl by postup stanovený v článku 395 směrnice 2006/112/ES podléhat kratší lhůtě.
(9)
Rychlé zpracování oznámení členských států v rámci mechanismu rychlé reakce bude usnadněno, bude-li pro tato oznámení a pro poskytování veškerých dodatečných údajů Komisi vytvořen standardizovaný formulář. Komisi by tudíž měly být svěřeny prováděcí pravomoci týkající se tohoto standardizovaného formuláře.
(10)
Vzhledem k tomu, že mechanismus rychlé reakce může být pouze dočasným řešením do doby, než budou přijata dlouhodobější legislativní řešení zaměřená na zvýšení odolnosti systému DPH vůči daňovým podvodům, měl by se mechanismus rychlé reakce používat pouze po omezenou dobu.
(11)
Za účelem vyhodnocení účinnosti mechanismu rychlé reakce by Komise měla vypracovat celkovou hodnotící zprávu o dopadu tohoto mechanismu při řešení náhlých a rozsáhlých podvodů.
(12)
Vzhledem k tomu, že cíle opatření, které má být přijato k řešení náhlých a rozsáhlých případů podvodů v oblasti DPH, jež mají velmi často mezinárodní rozměr, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, jelikož ty nejsou samostatně schopny čelit podvodným řetězcům spojeným s novými formami obchodu, které se týkají několika zemí současně, a lze ho proto prostřednictvím rychlejší a v důsledku toho i vhodnější a účinnější reakce na tyto případy lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(13)
Směrnice 2006/112/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Směrnice 2006/112/ES se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 199b
1. V naléhavě nutných případech a v souladu s odstavci 2 a 3 může členský stát odchylně od článku 193, určit za osobu povinnou odvést daň z určitého dodání zboží či poskytnutí služeb pořizovatele tohoto zboží nebo příjemce těchto služeb, jakožto zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce za účelem boje proti náhlým a rozsáhlým podvodům, které mohou vést ke značným a nenapravitelným finančním ztrátám.
Toto zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce podléhá náležitým kontrolním opatřením dotčeného členského státu, pokud jde o osoby povinné k dani dodávající zboží nebo poskytující služby, na které se toto opatření vztahuje, a zůstává v platnosti po dobu nepřesahující devět měsíců.
2. Členský stát, který si přeje zavést zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce podle odstavce 1, předloží Komisi oznámení prostřednictvím standardizovaného formuláře stanoveného podle odstavce 4 a zároveň toto oznámení zašle ostatním členským státům. Členský stát Komisi poskytne informace upřesňující dotčené odvětví, druh a charakteristiku podvodu, důvody naléhavé nutnosti, náhlou a rozsáhlou povahu podvodu a jeho důsledky v podobě značných a nenapravitelných finančních ztrát. Pokud se Komise domnívá, že nemá k dispozici veškeré potřebné informace, kontaktuje do dvou týdnů od obdržení oznámení dotyčný členský stát a upřesní, které dodatečné údaje požaduje. Veškeré dodatečné údaje poskytnuté dotyčným členským státem Komisi se zároveň zasílají ostatním členským státům. Nejsou-li poskytnuté dodatečné údaje dostačující, Komise o tom dotyčný členský stát informuje do jednoho týdne.
Členský stát, který hodlá zavést zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce podle odstavce 1 zároveň podá Komisi žádost postupem podle čl. 395 odst. 2 a 3.
3. Jakmile má Komise k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení oznámení podle odstavce 2 prvního pododstavce, informuje o tom členské státy. Pokud má vůči zvláštnímu opatření mechanismu rychlé reakce námitky, vypracuje do jednoho měsíce od obdržení oznámení negativní stanovisko a informuje o něm dotyčný členský stát a výbor pro DPH. Pokud Komise nemá námitky, potvrdí tuto skutečnost ve stejné lhůtě písemně dotyčnému členskému státu a výboru pro DPH. Členský stát může zvláštní opatření mechanismu rychlé reakce přijmout ode dne obdržení uvedeného potvrzení. Při posuzování oznámení vezme Komise v úvahu písemně zaslaný názor jakéhokoli jiného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akt, kterým se stanoví standardizovaný formulář pro předložení oznámení o zvláštním opatření mechanismu rychlé reakce podle odstavce 2 a pro poskytnutí informací podle odst. 2 prvního pododstavce. Prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle odstavce 5.
5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4) a výborem pro tento účel je výbor zřízený článkem 58 nařízení Rady (EU) č. 904/2010 (5).
2)
V článku 395 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. V naléhavě nutných případech uvedených v čl. 199b odst. 1 musí být postup stanovený v odstavcích 2 a 3 ukončen do šesti měsíců ode dne, kdy Komise obdrží žádost.“
Článek 2
Do dne 1. ledna 2018 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě celkovou hodnotící zprávu o dopadu mechanismu rychlé reakce stanoveného v čl. 1 bodu 1.
Článek 3
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 31. prosince 2018.
Článek 4
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 22. července 2013.
NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/42/EL,
22. juuli 2013,
millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Maksupettused käibemaksu valdkonnas põhjustavad märkimisväärset kahju eelarvele ja mõjutavad konkurentsitingimusi ning seega siseturu toimimist. Hiljuti on kerkinud esile ootamatud ja suuremahulised maksupettused, mille puhul kasutatakse eelkõige elektroonilisi vahendeid, mis lihtsustavad kiiret ja laialdast ebaseaduslikku kauplemist.
(2)
Nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (3) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist.
(3)
Hiljutised kogemused on osutanud, et direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 395 sätestatud menetlus ei võimalda piisavalt kiiresti reageerida liikmesriikide poolt esitatud kiireloomuliste meetmete võtmise taotlustele.
(4)
Kogemused on ühtlasi näidanud, et kaupade või teenuste saaja määramine käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks (pöördmaksustamine) on teatavatel juhtudel tõhus meede käibemaksupettuste tõkestamiseks konkreetsetes sektorites.
(5)
Direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 199 ja 199a kohase pöördmaksustamise sätted ei võimalda liikmesriikidele vajalikku paindlikkust, et reageerida kiiresti ootamatutele ja suuremahulistele pettustele selliste kaupade ja teenuste kategooriates, mis ei kuulu nimetatud artiklite kohaldamisalasse. Seetõttu on selliste olukordade lahendamiseks vaja erikorda.
(6)
Arvestades esinenud suuremahulisi pettusi, on kiire ja erakorraline reageerimine uutele ootamatutele pettusejuhtumitele kõige paremini tagatud kiirreageerimismehhanismi erimeetmega, mis seisneb võimaluses kohaldada liikmesriigilt asjakohase teate saamise korral lühikeseks ajaks pöördmaksustamist. Tagamaks, et seda võimalust kasutatakse proportsionaalselt probleemi suurusega, peaks komisjonil olema pärast asjaomase teabe kättesaamist lühike ajavahemik, mille jooksul teadet hinnata ja kinnitada, kas ta on erimeetme võtmise vastu. Liikmesriikidel peaks olema võimalus, et komisjon võtab nende seisukohti arvesse, ja seega peaksid nad saama teate kohta täieliku teabe ja mis tahes lisateabe, mida võidakse menetluse käigus anda. Lisaks peaks nõukogu siis tegema direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 kohase rakendusotsusega otsuse pöördmaksustamise edasise kohaldamise kohta.
(7)
Liikmesriigid, kes on teatanud kavatsusest kohaldada kiirreageerimismehhanismi erimeedet, võivad seda teha kohe, kui komisjon on teatanud vastuväidete puudumisest.
(8)
Selleks et näha ette pöördmaksustamise edasine kohaldamine esimesel võimalusel ja enne kiirreageerimismehhanismi erimeetme kehtivusaja lõppu, tuleks direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 395 sätestatud menetlusele kehtestada lühem tähtaeg.
(9)
Kiirreageerimismehhanismi kohaselt esitatud liikmesriikide teadete kiire menetlemine on hõlpsam, kui nende teadete jaoks ja komisjonile mis tahes lisateabe andmiseks kehtestatakse standardvorm. Komisjonile tuleks seetõttu anda rakendamisvolitused seoses sellise standardvormiga.
(10)
Kuna kiirreageerimismehhanism võib olla üksnes ajutine lahendus seniks, kuni võetakse kasutusele pikemaajalised seadusandlikud lahendused, et muuta käibemaksusüsteem käibemaksupettuse juhtumite suhtes vastupanuvõimelisemaks, siis tuleks kiirreageerimismehhanismi kohaldada üksnes piiratud ajaks.
(11)
Selleks et hinnata kiirreageerimismehhanismi tõhusust, peaks komisjon koostama üldise hindamisaruande selle mehhanismi mõju kohta ootamatu ja suuremahulise pettuse juhtumite lahendamisel.
(12)
Kuna kavandatud meetme eesmärki, nimelt võidelda ootamatute ja suuremahuliste käibemaksuvaldkonna maksupettustega, millel on sageli rahvusvaheline mõõde, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest nad ei suuda iseseisvalt võidelda uusi kauplemisvorme ja samal ajal mitut riiki hõlmavate pettuseskeemidega, ning seepärast on seda tänu kiiremale ning seega asjakohasemale ja tõhusamale reageerimisele parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(13)
Seetõttu tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt.
1)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 199b
1. Liikmesriik võib tungivalt kiireloomulistel juhtudel ja kooskõlas lõigetega 2 ja 3 teatavate kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel määrata erandina artiklist 193 käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks kaupade või teenuste saaja, kiirreageerimismehhanismi erimeetmena sellise ootamatu ja suuremahulise maksupettuse tõkestamiseks, mis võib kaasa tuua märkimisväärset ja korvamatut rahalist kahju.
Liikmesriik võtab kiirreageerimismehhanismi erimeetme suhtes asjakohaseid kontrollimeetmeid seoses maksukohustuslastega, kes tarnivad kaupu või osutavad teenuseid, mille suhtes kõnealust meedet kohaldatakse, ning erimeetme kehtivusaeg ei või olla pikem kui üheksa kuud.
2. Liikmesriik, kes soovib kehtestada lõike 1 kohast erimeedet, saadab komisjonile lõike 4 kohaselt kehtestatud standardvormi kasutades teate ja samal ajal saadab selle ka teistele liikmesriikidele. Liikmesriik esitab komisjonile teabe, milles on märgitud asjaomane sektor, pettuse liik ja tunnused, tungiva kiireloomulisuse põhjuste olemasolu, pettuse ootamatus ja suuremahulisus ning tagajärjed märkimisväärse ja korvamatu rahalise kahju seisukohast. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe nädala jooksul alates teate saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja. Mis tahes täiendav teave, mida asjaomane liikmesriik komisjonile annab, saadetakse samal ajal ka teistele liikmesriikidele. Kui saadud lisateave ei ole piisav, teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile sellest ühe nädala jooksul.
Liikmesriik, kes soovib kehtestada lõike 1 kohast kiirreageerimismehhanismi erimeedet, esitab samal ajal komisjonile artikli 395 lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetluse kohaselt taotluse.
3. Niipea kui komisjonil on olemas kogu teave, mida ta peab vajalikuks lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate hindamiseks, teatab ta sellest liikmesriikidele. Kui komisjon on kiirreageerimismehhanismi erimeetme võtmisele vastu, koostab ta negatiivse arvamuse ühe kuu jooksul alates teate saamisest ning teavitab sellest asjaomast liikmesriiki ja käibemaksukomiteed. Kui komisjonil ei ole vastuväiteid, kinnitab ta seda asjaomasele liikmesriigile ja käibemaksukomiteele kirjalikult sama ajavahemiku jooksul. Liikmesriik võib kiirreageerimismehhanismi erimeetme vastu võtta alates sellise kinnituse saamise kuupäevast. Teate hindamisel võtab komisjon arvesse mis tahes teise liikmesriigi poolt talle saadetud kirjalikke seisukohti.
4. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega kehtestatakse standardvorm lõikes 2 osutatud kiirreageerimismehhanismi erimeetme võtmise teate esitamiseks ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teabe andmiseks. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu vastavalt lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele.
5. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 (4) artiklit 5 ja selle kohaldamisel on komitee nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (5) artikliga 58 loodud komitee.
2)
Artiklisse 395 lisatakse järgmine lõige:
„5. Artikli 199b lõikes 1 sätestatud tungivalt kiireloomulistel juhtudel viiakse lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus lõpule kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon sai taotluse kätte.”
Artikkel 2
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 1. jaanuari 2018 üldise hindamisaruande artikli 1 lõikega 1 ettenähtud kiirreageerimismehhanismi mõju kohta
Artikkel 3
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2018.
Artikkel 4
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 22. juuli 2013