NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1078/2012
ze dne 16. listopadu 2012
o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na článek 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise by měla přijmout druhý soubor společných bezpečnostních metod (CSM), zahrnující alespoň metody stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. c) směrnice 2004/49/ES, na základě doporučení Evropské agentury pro železnice (dále jen „agentura“).
(2)
Dne 5. října 2009 Komise pověřila agenturu v souladu se směrnicí 2004/49/ES vypracováním návrhu CSM pro kontrolu shody provozu a údržby strukturálních subsystémů s příslušnými základními požadavky. V těchto CSM by měly být upřesněny metody, které mají být použity jednak k ověření toho, že strukturální subsystémy (včetně provozu a řízení dopravy) jsou provozovány a udržovány v souladu se všemi základními požadavky souvisejícími s bezpečností, jednak ke sledování toho, zda subsystémy a jejich začlenění do systémů nadále splňují při provozu a údržbě příslušné bezpečnostní požadavky. Agentura předložila Komisi v souladu s jejím pověřením své doporučení týkající se CSM a podložila je zprávou o posouzení dopadů. Toto nařízení z uvedeného doporučení agentury vychází.
(3)
Aby bylo možné bezpečně začlenit strukturální subsystémy do železničního systému a zajistit jejich provoz a údržbu v rámci tohoto systému a aby bylo zajištěno, že za provozu budou splněny základní požadavky, měly by systémy zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a systémy údržby subjektů odpovědných za údržbu zahrnovat veškerá nezbytná opatření, včetně procesů, postupů a technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. Z tohoto důvodu by do sledování správného uplatňování a účinnosti systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, jakož i systémů údržby subjektů odpovědných za údržbu měly být zahrnuty požadavky na strukturální subsystémy v rámci provozních podmínek.
(4)
Toto nařízení by mělo umožnit účinné řízení bezpečnosti železničního systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou, a je-li to nezbytné a přiměřeně proveditelné, mělo by tento systém řízení zlepšit.
(5)
Toto nařízení by rovněž mělo umožnit zjistit co nejdříve možný nesoulad při uplatňování systému řízení způsobem, který by mohl vyústit v nehody, incidenty, nebezpečné situace nebo jiné nebezpečné jevy. Aby bylo možné tyto formy nesouladu během činností spojených s provozem a údržbou řídit, měl by se ke sledování těchto činností používat harmonizovaný proces. Tento harmonizovaný proces by měl být zejména použit ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systému údržby subjektů odpovědných za údržbu.
(6)
Železniční podniky a provozovatelé infrastruktury by měli sledovat řádné uplatňování a výsledky opatření, jež vytvořili pomocí svého systému zajišťování bezpečnosti proto, aby byl jejich provoz bezpečný, a to i ve zvláštních sítích.
(7)
Toto nařízení by mělo harmonizací procesu sledování usnadnit přístup služeb železniční dopravy na trh s cílem trvale zajistit požadovaný výkon železničního systému v oblasti bezpečnosti. Kromě toho by toto nařízení mělo přispět k nastolení vzájemné důvěry a transparentnosti mezi členskými státy prostřednictvím harmonizované výměny informací týkajících se bezpečnosti mezi různými zúčastněnými subjekty v rámci železničního odvětví s cílem řídit bezpečnost mezi různými rozhraními tohoto odvětví a harmonizované důkazy o uplatňování procesu sledování.
(8)
Agentura by za účelem podávání zpráv Komisi o účinnosti a uplatňování tohoto nařízení a případně za účelem vydávání doporučení ke zlepšení tohoto nařízení měla mít možnost shromažďovat příslušné informace od různých zúčastněných subjektů, mimo jiné od vnitrostátních bezpečnostních orgánů, od orgánů udělujících osvědčení subjektům odpovědným za údržbu nákladních vozů a od jiných subjektů odpovědných za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů (2).
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět o oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví společnou bezpečnostní metodu (CSM) sledování, která umožňuje účinné řízení bezpečnosti v železničním systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou a která případně systém řízení zlepšuje.
2. Toto nařízení se použije pro účely:
a)
kontroly správného uplatňování a účinnosti všech procesů a postupů v rámci systému řízení, včetně technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. V případě železničních podniků a správců infrastruktury tyto kontroly zahrnují technické, provozní a organizační prvky, jež jsou nezbytné k vydání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. a) a čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/49/ES, a opatření přijatá za účelem získání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11. odst. 1 písm. b) uvedené směrnice;
b)
kontroly správného uplatňování celého systému řízení a toho, zda tento systém dosahuje očekávaných výsledků, a
c)
určení a zavedení vhodných preventivních, nápravných nebo obojích opatření, je-li zjištěn významný případ nesouladu s písmeny a) a b).
3. Toto nařízení se vztahuje na železniční podniky, provozovatele infrastruktury poté, co získají osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti, a subjektů odpovědných za údržbu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice článku 3 směrnice 2004/49/ES.
Kromě toho se použijí i tyto definice:
a)
„systémem řízení“ se rozumí buď systém zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, které jsou definovány v čl. 3 písm. i) směrnice 2004/49/ES a jsou v souladu s požadavky stanovenými v článku 9 a příloze III uvedené směrnice, nebo systém údržby subjektů odpovědných za údržbu, které jsou v souladu s požadavky stanovenými v čl. 14a odst. 3 uvedené směrnice;
b)
„sledováním“ se rozumí opatření zavedená železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo subjekty odpovědnými za údržbu ke kontrole toho, zda je jejich systém řízení používán správně a zda je účinný;
c)
„rozhraními“ se rozumějí rozhraní definovaná v čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 352/2009 (3).
Článek 3
Proces sledování
1. Každý železniční podnik, provozovatel infrastruktury a subjekt odpovědný za údržbu:
a)
nese odpovědnost za provádění procesu sledování stanoveného v příloze;
b)
zajistí, aby v souladu s tímto nařízením byla sledována také opatření ke kontrole rizik, která zavedou jejich smluvní dodavatelé. Za tímto účelem použijí proces sledování stanovený v příloze nebo své smluvní dodavatele požádají, aby tento postup uplatňovali na základě smluvních ujednání.
2. Proces sledování zahrnuje tyto činnosti:
a)
vymezení strategie, priorit a plánu či plánů sledování;
b)
shromažďování a analýzu informací;
c)
vypracování akčního plánu pro případy nepřijatelného nesouladu s požadavky stanovenými v systému řízení;
d)
provedení akčního plánu, je-li tento plán již vypracován;
e)
hodnocení účinnosti opatření akčního plánu, je-li tento plán již vypracován.
Článek 4
Výměna informací mezi zúčastněnými subjekty
1. Železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu, včetně jejich smluvních dodavatelů, zajistí prostřednictvím smluvních ujednání, aby si vzájemně vyměňovali veškeré významné informace týkající se bezpečnosti, které vzejdou z uplatňování procesu sledování stanoveného v příloze, a umožnili tak druhé straně přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
2. Pokud železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu zjistí v důsledku uplatnění procesu sledování významné bezpečnostní riziko spojené s poruchami a konstrukčními vadami nebo selháním technického vybavení, včetně poruch a konstrukčních vad nebo selhání technického vybavení strukturálních subsystémů, podají o tomto riziku zprávu ostatním zúčastněným stranám, aby jim umožnili přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
Článek 5
Podávání zpráv
1. Provozovatelé infrastruktury a železniční podniky informují vnitrostátní bezpečnostní orgán o uplatňování tohoto nařízení prostřednictvím své výroční zprávy o bezpečnosti předkládané v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2004/49/ES.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení železničními podniky, provozovateli infrastruktury, a je-li si toho vědom, subjekty odpovědnými za údržbu v souladu s článkem 18 směrnice 2004/49/ES.
3. Výroční zpráva o údržbě podávaná subjekty odpovědnými za údržbu nákladních vozů, již stanoví bod I podbod 7.4 písm. k) přílohy III nařízení (EU) č. 445/2011, obsahuje informace o zkušenostech subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení. Agentura tyto informace shromažďuje v koordinaci s příslušnými orgány udělujícími osvědčení.
4. Své zkušenosti s uplatňováním tohoto nařízení sdílejí s agenturou i ostatní subjekty odpovědné za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 445/2011. Agentura sdílení zkušeností s těmito subjekty odpovědnými za údržbu koordinuje.
5. Agentura shromažďuje veškeré informace o zkušenostech s uplatňováním tohoto nařízení a v případě potřeby vydává doporučení Komisi s cílem toto nařízení zlepšit.
6. Vnitrostátní bezpečnostní orgány agenturu při shromažďování těchto informací od železničních podniků a provozovatelů infrastruktury podporují.
7. Nejpozději do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží agentura Komisi zprávu analyzující účinnost metody a zkušenosti železničních podniků, provozovatelů infrastruktury a subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení.
Článek 6
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 7. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1078/2012,
16. november 2012,
milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv), (1) eriti selle artiklit 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon peaks Euroopa Raudteeagentuuri (edaspidi „agentuur”) soovituse põhjal vastu võtma ühiste ohutusmeetodite teise komplekti, mis hõlmaks vähemalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud meetodeid.
(2)
Komisjon andis agentuurile 5. oktoobril 2009 kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ volitused koostada ühise ohutusmeetodi projekt, et kontrollida struktuuriliste allsüsteemide käitamise ja hoolduse vastavust asjakohastele põhinõuetele. Nimetatud ühise ohutusmeetodiga tuleks täpsustada meetodid, mida kasutada nii selleks, et kontrollida, kas struktuurilisi allsüsteeme (sealhulgas liiklustalitlus ja liikluskorraldus) käitatakse ja hooldatakse vastavalt kõikidele ohutusega seotud põhinõuetele, kui ka jälgimaks, et allsüsteemid ja nende süsteemidesse integreerimine vastavad käitamisel ja hooldamisel jätkuvalt ohutusnõuetele. Agentuur esitas komisjonile tema antud volituse kohaselt ühise ohutusmeetodi alase soovituse koos mõju hindamise aruandega. Käesolev määrus põhineb agentuuri soovitusel.
(3)
Selleks et struktuuriliste allsüsteemide integreerimine raudteesüsteemi ning nende käitamine ja hooldus oleks ohutu ning et käitamisel täidetaks põhinõudeid, peaksid raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemid ning hoolduse eest vastutavate üksuste hooldussüsteemid hõlmama kõiki vajalikke meetmeid, sealhulgas protsesse, menetlusi ning tehniliste, käitamis- ja korralduslike riskide kontrolli meetmeid. Seega peaks raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemide ning hoolduse eest vastutavate üksuste hooldussüsteemide korrektse kohaldamise ja tõhususe järelevalve hõlmama nõudeid struktuurilistele allsüsteemidele nende kasutamise kontekstis.
(4)
Käesolev määrus peaks võimaldama raudteesüsteemi tõhusat ohutusjuhtimist selle käitamise ja hoolduse ajal ning vajaduse ja teostatavuse korral võimaldama juhtimissüsteemi parandamist.
(5)
Samuti peaks käesoleva määruse abil saama võimalikult varakult tuvastada selliseid nõuetele mittevastavusi juhtimissüsteemi kohaldamisel, mis võivad viia õnnetuste, vahejuhtumite, ohuolukordade või muude ohtlike juhtumiteni. Sellist liiki nõuetele mittevastavuste kõrvaldamiseks käitamise ja hoolduse ajal tuleks kasutada ühtlustatud järelevalvemenetlust. Nimetatud ühtlustatud menetlust tuleks kasutada eelkõige selleks, et kontrollida raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemide ning hoolduse eest vastutavate üksuste hooldussüsteemi oodatavate tulemuste saavutamist.
(6)
Raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid ohutu käitamise eesmärgil jälgima enda ohutusjuhtimissüsteemi abil välja töötatud meetmete korrektset kohaldamist ja tulemusi, sealhulgas konkreetsete võrgustike puhul.
(7)
Käesolev määrus peaks lihtsustama juurdepääsu raudteeveoteenuste turule järelevalvemenetluse ühtlustamise abil, et tagada raudteesüsteemi pidev ohutus. Lisaks sellele peaks käesolev määrus tänu ohutusega seotud ühtlustatud teabevahetusele raudteesektori eri osalejate vahel ning järelevalvemenetluse kohaldamise käigus saadavale ühtlustatud tõendusmaterjalile aitama luua liikmesriikide vahel vastastikust usaldust ja läbipaistvust, et juhtida kõnealuse sektori eri liideste ohutust.
(8)
Selleks et anda komisjonile aru käesoleva määruse tõhususest ja kohaldamisest ning teha vajaduse korral soovitusi selle toimimise parandamiseks, peaks agentuuril olema võimalus koguda asjakohast teavet eri osalistelt, sealhulgas riiklikelt ohutusasutustelt, kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise asutustelt ja teistelt hoolduse eest vastutavatelt üksustelt, mis ei kuulu komisjoni 10. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 445/2011 (milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi) (2) reguleerimisalasse.
(9)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse järelevalve ühine ohutusmeetod, mis võimaldab raudteesüsteemi tõhusat ohutusjuhtimist selle käitamise ja hoolduse ajal ning parandab vajaduse korral juhtimissüsteemi.
2. Käesolevat määrust kasutatakse järgmistel eesmärkidel:
a)
kõikide juhtimissüsteemi protsesside ja menetluste, sealhulgas tehniliste, käitamis- ja korralduslike riskide kontrolli meetmete korrektse kohaldamise ning tõhususe kontrollimiseks. Juhul kui raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate kontroll hõlmab tehnilisi, käitamis- ja korralduslikke elemente, mis on vajalikud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti a ja artikli 11 lõike 1 punkti a kohaseks sertifitseerimiseks / loa saamiseks, ning sätteid, mis on vastu võetud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis b ja artikli 11 lõike 1 punktis b täpsustatud sertifitseerimiseks / loa saamiseks;
b)
juhtimissüsteemi kui terviku korrektse kohaldamise kontrollimiseks ning kontrollimaks, kas juhtimissüsteemiga saavutatakse oodatavad tulemused, ning
c)
asjakohaste ennetus- ja parandus- või mõlemat liiki meetmete kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks juhul, kui tuvastatakse oluline punktidele a ja b mittevastavuse juhtum.
3. Käesolevat määrust kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate suhtes pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist ning hoolduse eest vastutavate üksuste suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 3 mõisteid.
Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „juhtimissüsteem”- kas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 3 punkti i kohane raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteem, mis vastab nimetatud direktiivi artiklis 9 ja III lisas sätestatud nõuetele, või hoolduse eest vastutavate üksuste hooldussüsteem, mis vastab nimetatud direktiivi artikli 14a lõikes 3 sätestatud nõuetele;
b) „järelevalve”- raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või hoolduse eest vastutavate üksuste kehtestatud kord oma juhtimissüsteemi korrektse kohaldamise ja tõhususe kontrollimiseks;
c) „liidesed”- liidesed komisjoni määruse (EÜ) nr 352/2009 (3) artikli 3 punkti 7 tähenduses.
Artikkel 3
Järelevalvemenetlus
1. Iga raudteeveo-ettevõtja, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja hoolduse eest vastutav üksus
a)
vastutab lisas esitatud järelevalvemenetluse teostamise eest;
b)
tagab, et ka töövõtjate rakendatavaid riskikontrollimeetmeid jälgitakse vastavalt käesolevale määrusele. Sel eesmärgil kohaldavad nad lisas esitatud järelevalvemenetlust või nõuavad oma töövõtjatelt nimetatud menetluse kohaldamist lepinguliste kokkulepete alusel.
2. Järelevalvemenetlus peab sisaldama järgmisi tegevusi:
a)
järelevalvestrateegia, -prioriteetide ja -kava(de) kindlaksmääramine;
b)
teabe kogumine ja analüüs;
c)
tegevuskava koostamine juhtimissüsteemis sätestatud nõuetele lubamatu mittevastavuse juhtumiteks;
d)
tegevuskava rakendamine, kui nimetatud kava on koostatud;
e)
tegevuskava meetmete tõhususe hindamine, kui nimetatud kava on koostatud.
Artikkel 4
Osalistevaheline teabevahetus
1. Raudteeveo-ettevõtjad, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja hoolduse eest vastutavad üksused, sealhulgas nende töövõtjad, tagavad lepinguliste kokkulepete alusel, et vahetatakse asjaomast ohutusalast teavet, mida saadakse lisas esitatud järelevalvemenetluse kohaldamise käigus, et võimaldada teistel osalistel võtta vajalikud parandusmeetmed raudteesüsteemi ohutuse pidevaks tagamiseks.
2. Kui raudteeveo-ettevõtjad, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja hoolduse eest vastutavad üksused tuvastavad järelevalvemenetluse kohaldamise käigus mis tahes olulise turvariski seoses tehniliste seadmetega, sealhulgas allsüsteemide tehniliste seadmete defektide ja ehituslike mittevastavuste või talitlushäiretega, teavitavad nad nimetatud riskidest teisi osalisi, et võimaldada neil võtta vajalikud parandusmeetmed raudteesüsteemi ohutuse pidevaks tagamiseks.
Artikkel 5
Aruandlus
1. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad annavad kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõikega 4 oma iga-aastastes ohutusaruannetes riiklikule ohutusasutusele aru käesoleva määruse kohaldamisest.
2. Riiklik ohutusasutus annab vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 18 aru käesoleva määruse kohaldamisest raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja teabe omamise korral hoolduse eest vastutavate üksuste poolt.
3. Kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste iga-aastane hooldusaruanne, mida käsitletakse määruse (EL) nr 445/2011 III lisa I osa punkti 7.4 alapunktis k, peab sisaldama teavet hoolduse eest vastutavate üksuste kogemuse kohta käesoleva määruse kohaldamisel. Agentuur kogub kõnealust teavet koostöös asjaomaste sertifitseerimisasutustega.
4. Teised hoolduse eest vastutavad üksused, mis ei kuulu määruse (EL) nr 445/2011 reguleerimisalasse, jagavad samuti agentuuriga oma kogemusi käesoleva määruse kohaldamisel. Agentuur koordineerib kogemustevahetust kõnealuste hoolduse eest vastutavate üksustega.
5. Agentuur kogub kokku kogu teabe käesoleva määruse kohaldamisega seotud kogemuste kohta ja teeb komisjonile vajaduse korral soovitusi käesoleva määruse parandamiseks.
6. Riiklikud ohutusasutused toetavad agentuuri nimetatud teabe kogumisel raudteeveo-ettevõtjatelt ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt.
7. Agentuur esitab komisjonile hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist aruande, milles on analüüsitud meetodi tõhusust ning kogemusi, mida raudteeveo-ettevõtjad, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja hoolduse eest vastutavad üksused on saanud käesoleva määruse kohaldamisel.
Artikkel 6
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 7. juunist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. november 2012