ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/530
ze dne 11. února 2015
o metodice a postupech pro stanovení a shromažďování údajů týkajících se faktorů používaných pro výpočet ročních poplatků za dohled (ECB/2015/7)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na druhý pododstavec čl. 4 odst. 3, článek 30 a druhý pododstavec čl. 33 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1163/2014 ze dne 22. října 2014 o poplatcích za dohled (ECB/2014/41) (2), a zejména na čl. 10 odst. 3 písm. b), čl. 10 odst. 4 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 30 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013 se roční poplatky za dohled, které mají být uloženy úvěrovým institucím usazeným v zúčastněných členských státech a v zúčastněném členském státě zřízeným pobočkám úvěrových institucí usazených v nezúčastněném členském státě, vypočtou na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a musí vycházet z objektivních kritérií souvisejících s důležitostí a rizikovým profilem dotyčné úvěrové instituce, včetně jejích rizikově vážených aktiv.
(2)
V souladu s čl. 10 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) jsou faktory pro výpočet poplatku, které se použijí pro stanovení jednotlivého ročního poplatku za dohled, který se platí za každý dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, výše: i) celkových aktiv a ii) celkové rizikové expozice, a to ke konci kalendářního roku.
(3)
Čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) stanoví, že údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku jsou určeny a shromažďovány v souladu s rozhodnutím Evropské centrální banky (ECB), které vymezuje příslušnou metodiku a postupy.
(4)
Podle článku 30 nařízení (EU) č. 1024/2013 by dohlížené skupiny pro účely výpočtu faktorů pro výpočet poplatku zpravidla neměly zahrnovat aktiva dceřiných společností v nezúčastněných členských státech a třetích zemích. V souladu s čl. 10 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) se dohlížené skupiny mohou rozhodnout, že tato aktiva při stanovení faktorů pro výpočet poplatku zahrnou. Náklady na provedení tohoto výpočtu by však neměly být vyšší než očekávané snížení poplatku za dohled.
(5)
Čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) stanoví, že vnitrostátní příslušné orgány údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku předávají ECB v souladu s postupy, které stanoví ECB.
(6)
Čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) stanoví, že pokud poplatník faktory pro výpočet poplatku neposkytne, určí ECB faktory pro výpočet poplatku podle postupů, které stanoví ECB.
(7)
Toto rozhodnutí by tedy mělo stanovit metodiku a postupy pro stanovení a shromažďování údajů týkajících se faktorů pro výpočet poplatku a výpočet těchto faktorů, včetně případů, kdy poplatník tyto faktory neposkytne, jakožto i postupy, podle nichž vnitrostátní příslušné orgány faktory pro výpočet poplatku předkládají ECB. Měly by být specifikovány zejména formát, periodicita a lhůty pro předkládání těchto údajů, jakož i druhy kontrol kvality, které by vnitrostátní příslušné orgány měly provést před tím, než faktory pro výpočet poplatku předloží ECB.
(8)
Pro výpočet ročních poplatků za dohled, které se platí za každý dohlížený subjekt a dohlíženou skupinu, by poplatníci měli údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku vnitrostátním příslušným orgánům předkládat na základě šablon vymezených v přílohách I a II tohoto rozhodnutí.
(9)
Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto rozhodnutí za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení. Při uplatňování tohoto postupu by měl být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku Evropského systému centrálních bank (ESCB). Vnitrostátním příslušným orgánům a jiným výborům ESCB proto bude umožněno tyto technické změny příloh navrhovat prostřednictvím Výboru pro statistiku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto rozhodnutí vymezuje ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) metodiku a postupy pro výpočet a shromažďování údajů týkajících se faktorů, které se používají pro výpočet ročních poplatků za dohled, jež mají být ukládány ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám, jakož i pro předkládání faktorů pro výpočet poplatku ze strany poplatníků a dále vymezuje postupy, podle nichž vnitrostátní příslušné orgány tyto údaje předkládají ECB.
Toto rozhodnutí se vztahuje na poplatníky a vnitrostátní příslušné orgány.
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, použijí se pro účely tohoto rozhodnutí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) a tato definice:
„pracovním dnem“ se rozumí den, který není sobotou, nedělí ani dnem pracovního klidu v členském státě, v němž je relevantní vnitrostátní příslušný orgán usazen.
Článek 3
Šablony, podle kterých poplatníci vnitrostátním příslušným orgánům vykazují faktory pro výpočet poplatků
Poplatníci předkládají faktory pro výpočet poplatků vnitrostátním příslušným orgánům pomocí šablon uvedených v přílohách I a II tohoto rozhodnutí. Vnitrostátním příslušným orgánům se rovněž předkládají zprávy auditora v souladu s článkem 7. V případě skupin subjektů, jež platí poplatek, s dceřinými společnostmi usazenými v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích vysvětlí poplatníci v místě k tomu v šabloně vyhrazeném metodu, kterou v souladu s čl. 10 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41) použili pro určení faktorů pro výpočet poplatku.
Článek 4
Lhůty pro předávání údajů
1. Údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku vnitrostátní příslušné orgány ECB předávají nejpozději do konce pracovní doby 10. pracovního dne následujícího po uplynutí lhůt pro předávání údajů ve smyslu čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 1163/2014 (ECB/2014/41). ECB poté ověří platnost údajů, které obdržela, ve lhůtě pěti pracovních dnů od doručení těchto údajů. Pokud o to ECB požádá, vnitrostátní příslušné orgány poskytnou k údajům vysvětlení či tyto údaje objasní. ECB dokončí údaje v 15. pracovní den následující po uplynutí příslušné lhůty pro předávání údajů.
2. Poté, co ECB údaje v souladu s odstavcem 1 dokončí, zpřístupní dokončené údaje poplatníkům. Mají-li za to, že jsou příslušné údaje o faktorech pro výpočet poplatku nesprávné, mohou poplatníci ve lhůtě pěti pracovních dnů předkládat k těmto údajům připomínky. Poté se faktory pro výpočet poplatku použijí pro výpočet ročních poplatků za dohled.
Článek 5
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost údajů, které se týkají faktorů pro výpočet poplatku a které jsou předkládány do ECB. Vnitrostátní příslušné orgány uplatňují kontroly kvality s cílem posoudit, zda byly faktory pro výpočet poplatku vypočteny v souladu s metodikou vymezenou v článku 7. ECB neopravuje ani nemění údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku, které poskytli poplatníci. Veškeré opravy či změny údajů provádějí poplatníci, kteří je předkládají příslušným vnitrostátním orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány předkládají veškeré opravené nebo změněné údaje, které obdržely, ECB. Při předkládání údajů týkajících se faktorů pro výpočet poplatku vnitrostátní příslušné orgány: a) poskytnou informace o jakémkoli významném vývoji, který z těchto údajů vyplývá; a b) ECB sdělí důvody všech významných oprav či změn těchto údajů.
Článek 6
Periodicita vykazování a referenční datum pro první vykazování
Poplatníci předávají údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku vnitrostátním příslušným orgánům jednou ročně. Referenční datum pro první vykazování faktorů pro výpočet poplatku je 31. prosinec 2014.
Článek 7
Metodika pro výpočet faktorů pro výpočet poplatku
1. Výše celkové rizikové expozice, která má být vykázána, se odvozuje z pravidelného výkaznictví prováděného podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (3). Při výpočtu se uplatňují tyto zvláštní požadavky.
a)
V případě dohlížené skupiny, která nemá dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích, se celková riziková expozice skupiny určí odkazem na šablonu COREP s názvem „kapitálové požadavky“, která je vymezena v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 (dále jen „šablona pro kapitálové požadavky“).
b)
V případě dohlížené skupiny, která má dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích, se celková riziková expozice skupiny určí odkazem na šablonu pro kapitálové požadavky s tím, že lze odečíst výši, kterou do celkové rizikové expozice skupiny přispívají dceřiné společnosti, které jsou usazeny v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích, a to s odkazem na šablonu COREP s názvem „solventnost skupiny: informace o přidružených podnicích“, která je vymezena v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Nejsou-li údaje o příspěvku dceřiných společností usazených v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích pro účely výpočtu poplatků za dohled k dispozici v rámci šablony COREP s názvem „solventnost skupiny: informace o přidružených podnicích“, mohou tyto údaje vnitrostátním příslušným orgánům předložit sami poplatníci.
c)
Není-li úvěrová instituce, která platí poplatek, součástí dohlížené skupiny, určí se celková riziková expozice této instituce odkazem na šablonu pro kapitálové požadavky.
2. Výše celkových aktiv, která má být vykázána, by měla odpovídat celkové hodnotě aktiv stanovené v článku 51 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (4). Nelze-li celková aktiva určit odkazem na uvedený článek, určí se na základě následujících údajů.
a)
V případě dohlížené skupiny, která má pouze dceřiné společnosti usazené v zúčastněných členských státech, se k určení celkových aktiv použijí soubory výkazů, které dohlížené subjekty používají pro přípravu konsolidovaných účetních závěrek na úrovni skupiny. Celková aktiva dohlížené skupiny potvrdí auditor tím, že náležitě ověří soubory výkazů.
b)
V případě úvěrové instituce, která platí poplatek a není součástí dohlížené skupiny, avšak její mateřská společnost je usazena v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, se k určení celkových aktiv použijí soubory výkazů, které úvěrová instituce, jež platí poplatek, používá pro přípravu konsolidovaných účetních závěrek na úrovni skupiny. Celková aktiva úvěrové instituce, která platí poplatek, potvrdí auditor tím, že náležitě ověří soubory výkazů.
c)
Je-li výpočet celkových aktiv pobočky, která platí poplatek, prováděn na základě statistických údajů vykazovaných podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (5), potvrdí auditor celková aktiva pobočky, která platí poplatek, tím, že náležitě ověří její finanční účty.
3. V případě dohlížené skupiny, která má dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích, se celková aktiva této skupiny určí v souladu s jednou z těchto možností.
a)
Její celková aktiva lze určit na základě článku 51 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (včetně dceřiných společností usazených v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích). Nelze-li celková aktiva určit odkazem na uvedený článek, určí se v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto rozhodnutí.
b)
Její celková aktiva lze určit agregací celkových aktiv zveřejněných v zákonem stanovených účetních závěrkách všech dohlížených subjektů v rámci dohlížené skupiny, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech (jsou-li k dispozici), nebo jinak agregací celkových aktiv uvedených v příslušných souborech výkazů, které dohlížené subjekty nebo skupina úvěrových institucí, které platí poplatek, používají pro přípravu konsolidovaných účetních závěrek na úrovni skupiny. Aby se předešlo dvojímu započtení, může poplatník v rámci konsolidace vyloučit pozice v rámci skupiny mezi všemi dohlíženými subjekty dohlížené skupiny, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech. V agregaci by měl být obsažen goodwill zahrnutý do konsolidované účetní závěrky mateřské společnosti dohlížené skupiny; vynětí goodwillu přiřazeného dceřiným společnostem usazeným v nezúčastněných členských státech nebo třetích zemích je nepovinné. Pokud poplatník používá zákonem stanovené účetní závěrky, auditor potvrdí, že celková aktiva odpovídají celkovým aktivům zveřejněným v auditovaných zákonem stanovených účetních závěrkách jednotlivých dohlížených subjektů. Pokud poplatník používá soubory výkazů, auditor potvrdí celková aktiva používaná pro výpočet ročních poplatků za dohled tím, že používané soubory výkazů náležitě ověří. Auditor ve všech případech potvrdí, že agregace se neodchyluje od postupu vymezeného v tomto rozhodnutí a že výpočet provedený poplatníkem je konzistentní s účetní metodou použitou pro konsolidaci účetních závěrek skupiny subjektů, které platí poplatek.
Článek 8
Určení faktorů pro výpočet poplatku ze strany ECB, nejsou-li poskytnuty či předloženy požadované opravy či změny
Pokud poplatník nevykáže faktor pro výpočet poplatku nebo nepředloží požadované opravy nebo změny, využije ECB k určení chybějícího faktoru pro výpočet poplatku informace, které má k dispozici.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto rozhodnutí za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec ani neovlivní zpravodajskou zátěž poplatníků. Výkonná rada o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. února 2015.
EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/530,
11. veebruar 2015,
iga-aastase järelevalvetasu arvutamiseks kasutatavate teguritega seotud andmete määratlemise ja kogumise metoodika ja korra kohta (EKP/2015/7)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 4 lõike 3 teist alalõiku, artiklit 30 ja artikli 33 lõike 2 teist alalõiku,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2014/41), (2) eelkõige selle artikli 10 lõike 3 punkti b ning artikli 10 lõikeid 4 ja 5,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 30 lõikega 3 arvutatakse iga-aastased järelevalvetasud krediidiasutustele, kes on asutatud osalevas liikmesriigis, või filiaalidele, kes on asutatud mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis, kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis ning need põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel, mis on seotud asjaomase krediidiasutuse tähtsuse ja riskiprofiiliga, k.a riskiga kaalutud varad.
(2)
Kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga a on tasuteguriteks, mille põhjal määratakse kindlaks järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi poolt makstav individuaalne iga-aastane järelevalvetasu, kalendriaasta lõpu i) varade koguväärtuse summa ja ii) koguriskipositsioon.
(3)
Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punkt b sätestab, et andmed tasutegurite kohta määratakse kindlaks ja kogutakse vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) otsusele rakendatava metoodika ja korra kohta.
(4)
Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 30 kohaselt jäetakse järelevalve alla kuuluvate gruppide tasutegurite arvestamise eesmärgil üldjuhul välja mitteosalevates liikmesriikides ja kolmandates riikides asuvad tütarettevõtjad. Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punkti c kohaselt võivad järelevalve alla kuuluvad grupid otsustada neid varasid tasutegurite arvutamisel välja mitte jätta. Samas ei tohiks selle arvutuse kulu ületada tasuteguri eeldatud vähendamise summat.
(5)
Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 4 kohaselt peavad riiklikud pädevad asutused esitama andmed tasutegurite kohta EKP-le EKP poolt kehtestatud korras.
(6)
Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 5 kohaselt määrab EKP tasutegurid EKP poolt kehtestatud korras, kui tasuvõlgnik ei esita tasutegureid.
(7)
Seetõttu peab käesolev otsus kehtestama meetodid ja korra tasuteguritega seotud andmete määramiseks ja kogumiseks ning tasutegurite arvutamiseks, sealhulgas juhtudeks, mil tasuvõlgnik neid ei esita, samuti tasutegurite esitamiseks EKP-le riiklike pädevate asutuste poolt. Eelkõige tuleb määratleda aruandluse vorm, sagedus ja tähtajad, samuti selle kvaliteedikontrolli liigid, mida riiklikud pädevad asutused peavad tegema enne tasutegurite EKP-le esitamist.
(8)
Iga järelevalve alla kuuluva üksuse ja järelevalve alla kuuluva grupi osas maksmisele kuuluvate iga-aastaste järelevalvetasude arvutamiseks peavad tasuvõlgnikud esitama riiklikele pädevatele asutustele tasuteguritega seotud andmed käesoleva otsuse I ja II lisa vormidel.
(9)
Tuleb kehtestada kord tehniliste paranduste efektiivseks tegemiseks käesoleva otsuse lisadesse tingimusel, et need parandused ei muuda selle aluseks olevaid raampõhimõtteid ega aruandluskoormust. Selle korra rakendamisel võetakse arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) statistikakomitee seisukohti. Riiklikud pädevad asutused ja muud EKPSi komiteed võivad teha ettepanekuid tehniliste muudatuste tegemiseks lisadesse statistikakomitee kaudu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
Käesolev otsus kehtestab määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artiklis 10 osutatud metoodika ja korra järelevalve alla kuuluvate üksuste ja järelevalve alla kuuluvate gruppide suhtes kohaldatavate iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel kasutatavate tasutegurite määratlemiseks ja kogumiseks ning tasuvõlgnike poolt tasutegurite esitamiseks; samuti korra riiklike pädevate asutuste poolt nende andmete esitamiseks EKP-le.
Käesolevat otsust kohaldatakse tasuvõlgnike ja riiklike pädevate asutuste suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artiklis 2 toodud mõisteid, kui ei ole sätestatud teisiti, ning järgmist mõistet:
„tööpäev” (working day)- päev, mis ei ole laupäev, pühapäev ega riiklik püha, liikmesriigis, kus asjaomane riiklik pädev asutus on asutatud.
Artikkel 3
Vormid tasuvõlgnike poolt riiklikele pädevatele asutustele tasutegurite esitamiseks
Tasuvõlgnikud esitavad riiklikele pädevatele asutustele tasutegurid käesoleva otsuse I ja II lisas toodud vorme kasutades. Riiklikele pädevatele asutustele tuleb esitada ka audiitori aruanne kooskõlas artikliga 7. Juhul kui tasu maksvate üksuste grupi puhul on tegemist mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega, esitavad tasuvõlgnikud selgituse tasutegurite määramisel kasutatud meetodi kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga c selleks vormil ette nähtud kohas.
Artikkel 4
Aruande esitamise kuupäevad
1. Riiklikud pädevad asutused esitavad andmed tasutegurite kohta EKP-le hiljemalt kümnenda tööpäeva lõpuks pärast määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõikes 4 osutatud aruande esitamise kuupäeva. Seejärel kontrollib EKP saadud andmeid viie tööpäeva jooksul alates nende saamisest. EKP taotluse korral peab riiklik pädev asutus andmeid selgitama või täpsustama. EKP finaliseerib andmed 15ndal tööpäeval pärast asjaomast aruande esitamise kuupäeva.
2. Kui EKP on andmed finaliseerinud kooskõlas lõikega 1, annab ta tasuvõlgnikele juurdepääsu finaliseeritud andmetele. Tasuvõlgnikel on viis tööpäeva tasutegurite andmete kohta märkuste esitamiseks, kui nad leiavad, et andmed ei ole õiged. Seejärel kohaldatakse tasutegureid iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel.
Artikkel 5
Andmete kvaliteedi kontroll
Riiklikud pädevad asutused jälgivad ja tagavad EKP-le esitatavate tasutegurite andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust. Riiklikud pädevad asutused kohaldavad kvaliteedikontrolli, et hinnata, kas tasutegurid on arvutatud kooskõlas artiklis 7 sätestatud metoodikaga. EKP ei paranda ega muuda tasuvõlgnike poolt tasutegurite kohta esitatud andmeid. Andmeid peavad parandama ja muutma tasuvõlgnikud ja esitama need riiklikele pädevatele asutustele. Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le nende poolt saadud parandatud või muudetud andmed. Andmete esitamisel tasutegurite kohta peavad riiklikud pädevad asutused: a) esitama teabe nendest andmetest tuleneva mis tahes olulise arengu kohta ja b) teatama EKP-le andmete oluliste paranduste või muudatuste põhjused.
Artikkel 6
Aruandluse sagedus ja aruandluse alguse aruandekuupäev
Tasuvõlgnikud esitavad tasutegurite andmed riiklikele pädevatele asutustele kord aastas. Tasutegurite aruandluse alguse aruandekuupäev on 31. detsember 2014.
Artikkel 7
Tasutegurite arvutamise metoodika
1. Aruandluses hõlmatud koguriskipositsioon tuleb tuletada komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (3) alusel toimuvast tavalisest aruandlusest. Kohaldatakse järgmisi arvutamise erinõudeid.
a)
Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kellel ei ole mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjaid, määratakse grupi koguriskipositsioon, kasutades solventsussuhtarvu ühtse aruandluse (COREP) omavahendite nõuete aruandluse vormi rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisas (edaspidi „omavahendite nõuete aruandluse vorm”).
b)
Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kellel on mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjaid, määratakse grupi koguriskipositsioon, kasutades omavahendite nõuete aruandluse vormi, mille puhul võib grupi koguriskipositsioonist maha arvata mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate osa, kasutades rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa COREP vormi „Konsolideerimisgrupi maksevõime: teave seotud osapoolte kohta”. Juhul kui mitteosalevates liikmesriikide või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate osa COREP vormil „Konsolideerimisgrupi maksevõime: teave seotud osapoolte kohta” ei ole kasutatav järelevalvetasude arvutamise eesmärgil, võivad tasuvõlgnikud ise esitada andmed riiklikele pädevatele asutustele.
c)
Juhul kui tasu maksev krediidiasutus ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, määratakse asutuse koguriskipositsioon, kasutades omavahendite nõuete aruandluse vormi.
2. Aruandluses esitatud varade kogusumma peaks vastama varade kogusummale Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (4) artiklis 51. Juhul kui koguvara ei saa määrata selle artikli põhjal, määratakse see järgmiste andmete põhjal.
a)
Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kelle tütarettevõtjad on asutatud ainult osalevates liikmesriikides, kasutatakse koguvara kindlaks määramiseks aruandluskogumit, mida kasutavad järelevalve alla kuuluvad üksused grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Audiitor kinnitab järelevalve alla kuuluva grupi koguvara, kontrollides kohaselt aruandluskogumeid.
b)
Tasu maksva krediidiasutuse puhul, kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa ja kelle emaettevõtja on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis, kasutatakse koguvara kindlaks määramiseks aruandluskogumit, mida kasutavad tasu maksvad krediidiasutused grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Audiitor kinnitab järelevalve alla kuuluva grupi koguvara, kontrollides kohaselt aruandluskogumeid.
c)
Juhul kui tasu maksva filiaali koguvara arvutatakse statistiliste andmete põhjal, mille aruandlus toimub määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (5) alusel, kinnitab audiitor tasu maksva filiaali koguvara, kontrollides kohaselt tema finantsaruannet.
3. Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kelle tütarettevõtjad on asutatud mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides, määratakse tema koguvara ühel viisil järgmistest.
a)
Tema koguvara võib määrata määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 51 alusel (k.a mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjad). Kui koguvara ei saa selle artikli alusel kindlaks määrata, määratakse see kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 punktiga a.
b)
Koguvara võib määrata, agregeerides järelevalve alla kuuluva grupi poolt osalevas liikmesriigis asutatud kõikide järelevalve alla kuuluvate üksuste seadusega nõutavates finantsaruannetes esitatud koguvara, kui see on kättesaadav, või agregeerides koguvara, mis on esitatud asjaomas(t)es aruandluskogumi(te)s, mida kasutavad järelevalve alla kuuluvad üksused või tasu maksev krediidiasutuste grupp grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Topeltarvestuse vältimiseks võib tasuvõlgnik konsolideerimisprotsessis kõrvale jätta grupisisesed positsioonid järelevalve alla kuuluva grupi osalevas liikmesriigis asutatud järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel. Agregeerimises tuleb kajastada järelevalve alla kuuluva grupi emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetes kajastatud firmaväärtust; soovi korral võib firmaväärtuse välja jätta mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatele omistatud osas. Kui tasuvõlgnik kasutab seadusega nõutavaid finantsaruandeid, peab audiitor kinnitama, et koguvara vastab üksikute järelevalve alla kuuluvate üksuste auditeeritud seadusega nõutavates finantsaruannetes esitatud koguvarale. Kui tasuvõlgnik kasutab aruandluskogumit, peab audiitor kinnitama iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel kasutatud koguvara, kohaselt kontrollides kasutatud aruandluskogumeid. Kõikidel juhtudel peab audiitor kinnitama, et agregeerimine ei kaldu kõrvale käesolevas otsuses sätestatud korrast ja et tasuvõlgniku tehtud arvutus vastab tasu maksvate üksuste grupi konsolideeritud raamatupidamises kasutatavale raamatupidamismeetodile.
Artikkel 8
Tasutegurite kindlaks määramine EKP poolt, kui nõutavaid parandusi või muudatusi ei esitatud
Juhul kui tasutegurit või nõutavaid parandusi või muudatusi ei esitata, kasutab EKP kättesaadavat teavet puuduva tasuteguri kindlaks määramiseks.
Artikkel 9
Muudatuste tegemise lihtsustatud kord
Võttes arvesse statistikakomitee seisukohti, on EKP juhatusel õigus teha käesoleva otsuse lisades tehnilisi muudatusi, tingimusel et need ei muuda määruse aluspõhimõtteid ega mõjuta tasuvõlgnike aruandluskoormust. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu sellisest muudatusest põhjendamatu viivituseta.
Artikkel 10
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Frankfurt Maini ääres, 11. veebruar 2015