PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1153/2012,
3. detsember 2012,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2006 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit, CN-koodide ex 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla kuuluva seemisnaha impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 58,9 %.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(2)
Pärast seda, kui avaldati teade (3) lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 14. juunil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas UK Leather Federation (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu seemisnahatoodangust.
(3)
Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 13. septembril 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(7)
Arvestades liidu tootjate, asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(8)
Liidu tootjate puhul võeti kasutusele väljavõtteline uuring ning kolmest teadaolevast liidu tootjast on kaks tootjate rühma uuringusse kaasatud.
(9)
Ühendust võeti HRV kuue teadaoleva eksportiva tootjaga. Kuid ükski neist ei teinud uurimise käigus koostööd.
(10)
Importijate puhul määrati liidus kindlaks 35 sõltumatut seemisnaha importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja kahelt koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski HRV eksportivatest tootjatest ei osalenud läbivaatamises ning ükski tarbijate ühing ei esitanud komisjonile mingisugust teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.
(12)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:
-
Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Ühendkuningriik, ning
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Itaalia.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(13)
Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis on pärit Hiina RVst ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla.
(14)
Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning HRVs toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
(15)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.
1. Sissejuhatavad märkused
(16)
Nagu märgitud põhjenduses 9, ei teinud uurimises koostööd mitte ükski kuuest Hiina RV eksportivast tootjast ning järeldused dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, ja statistika põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(17)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.
(18)
Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina USAd. Ainus esialgse uurimise ajal USAs tegutsev seemisnaha tootja oli tootmiskoha sulgenud. Sestpeale on seemisnahka imporditud Türgis asuvalt ühisettevõtjalt. Kuna USAs enam arvestatavat seemisnaha tootmist ei toimu, valiti käesoleva läbivaatamise algatamisteates võimalikeks võrdlusriikideks muud riigid, st Uus-Meremaa, Türgi ja India. Uus-Meremaal, Türgis ja Indias asuvate võimalike võrdlusriikide tootjatega võeti ühendust, kuid koostööd ei saavutatud.
(19)
Võrdlusriigi tootja poolse koostöö puudumise tõttu määrati normaalväärtus kindlaks teabe põhjal Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. (India oli see riik, millest imporditi liitu kõige rohkem seemisnahka.) Ekspordihind määrati HRV eksportivate tootjate poolse koostöö puudumise tõttu kindlaks teabe põhjal Hiinast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. Sellest lähtuvalt määrati dumpingumarginaal kindlaks vastavalt Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna (mida kasutati normaalväärtusena) ja Hiina impordi keskmise hinna (mida kasutati ekspordihinnana) vahena. Dumpingu arvutamise tulemusena saadi dumpingumarginaaliks 64 %.
2.2. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(20)
Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Kuna ükski HRV eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejalt saadud andmete ning Eurostatilt saadud andmete põhjal.
(21)
Analüüsiti järgmisi elemente: HRVst pärit impordi areng, eksportivate tootjate toodang ja kasutamata tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus hindade ja mahtude seisukohast.
(22)
Nagu märgitud põhjenduses 32, ilmneb HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Liidu turg on nii hinna kui mahtudega seoses Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. Seda asjaolu täiendab fakt, et HRVs on meetmete kehtestamisest alates (mil HRVst pärit importi vähendati) olemas märkimisväärne tootmisvõimsus. Juba enne meetmete kehtestamist kolmekordistas HRV asjaomase toote turuosa liidu turul - 10,7 %-lt 2001. aastal 31,7 %ni 2004. aastal. Lisaks on Hiinast liitu suunduva ekspordi hinnad endiselt kõrgemad kui teatavate muude kolmandate riikide turgudel, mis muudab liidu turu Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks.
(23)
Eelnev analüüs näitab, et Hiina ekspordi sisenemine liidu turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige liidu hinnatasemete analüüsi ning olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu
(24)
Euroopa Liidus toodab samasugust toodet kolm ettevõtete rühma. Kaht neist esindab taotleja ning need asuvad Ühendkuningriigis ja Itaalias, lisaks on neil mõned töötlemiskohad Poolas ja Rumeenias. Kolmas tootja asub Itaalias ning ta toetab taotlust. Kõik muud seemisnaha tootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati.
(25)
Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustike vastuste põhjal, samuti põhiliste makroandmete põhjal, mille kolmas tootja väljavõttelises uuringus esitas. Kõnealused ettevõtted moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kaks valimisse kaasatud tootjat hõlmavad 80 % liidu toodangust.
(26)
Kuna mikromajanduslikud kahjunäitajad põhinevad ainult kahe ettevõtte andmetel, on need esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
2. Tarbimine liidu turul
(27)
Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal.
(28)
Märgitakse ka, et alates 2010. aastast on Hispaania kaudu mujale liitu eksporditud märkimisväärselt suurtes kogustes madala hinnaga seemisnahka (umbes 31 % turuosast). Märgitakse, et Hispaania ei tooda enam samasugust toodet ja Hispaaniast mujale liitu toimuv seemisnaha müük ületab importi. Kõnealused mahud on lisatud tarbimisnäitajale. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 26 %, kusjuures suurim kasv toimus 2009. aasta ja 2010. aasta vahel.
Tabel 1
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine (tuhandetes ruutjalgades) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Import HRVst
a) Maht ja turuosa
(29)
Pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 % turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellele vaatamata on HRVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil suurenenud 9 protsendipunkti võrra ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutanud 1 103 330 ruutjala taseme. Kuid Hiina import ei suurenenud sama palju kui liidu tarbimine ning Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil.
Tabel 2
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008 = 100)
100
78
87
109
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Hinnad
i) Hinna kujunemine
(30)
Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil kõikunud. 2008. aastaga võrreldes hind 2009. aastal alguses tõusis ja langes seejärel 13 % 2010. aastal, pärast mida saavutas see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2008. aasta taseme.
Tabel 3
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/ruutjalg) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Hinna allalöömine
(31)
Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul HRV eksportijate vastavate kaalutud keskmiste CIF-hindadega. Sellepärast on liidu tootmisharu müügihindu kohandatud tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega. HRV ekspordi CIF-hinnad on saadud Eurostatist ja neid on kohandatud nii, et need kataksid kõik tolliprotseduuridega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud (kauba hind mahalaadimisel).
(32)
Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 51,6 %.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(34)
Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud ettevõtete küsimustike vastustest saadud teabele ning liidu kolmanda tootja esitatud makroandmetele;
-
mikromajanduslikke näitajaid (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud ettevõtete esitatud nõuetekohaselt kontrollitud küsimustike vastustest saadud teabe alusel. Teavet käsitatakse esinduslikuna kogu liidu tootmisharu suhtes. Arvestades, et nimetatud näitajad on seotud vaid kahe ettevõttega, ei ole absoluutväärtusi algmääruse artikli 19 kohaste konfidentsiaalsusnõuete tõttu võimalik avaldada ja allpool esitatakse üksnes indeksid.
a) Makromajanduslikud näitajad
4.1. Tootmine
(35)
2008. aastast vähenes liidu toodang pidevalt ning langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 % võrra allapoole 2008. aasta tasemest, vaatamata sellele et tarbimine kasvas samal ajal 26 %.
Tabel 4
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (tuhandetes ruutjalgades) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed
(36)
Tootmisvõimsus oli 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Kuigi tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2008. aastal, viis toodangu vähenemine 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendusastme märkimisväärse vähenemiseni samal perioodil (seitsme protsendipunkti võrra).
Tabel 5
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tuhandetes ruutjalgades) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Müügimaht
(37)
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul kasvas 5 % 2008. ja 2009. aasta vahel, enne 2 % langust 2010. aastal ning uut kasvu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 9 %.
Tabel 6
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu müük sõltumatutele klientidele (tuhandetes ruutjalgades) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Turuosa
(38)
2008. ja 2009. aasta vahel suutis liidu tootmisharu tagasi saada 1 % niigi madalast 23 % turuosast 2008. aastal, enne kui see turuosa vähenes nelja protsendipunkti võrra, kõigest 20 %ni, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 7
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Kasv
(39)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine suurenes 26 %, suurenes liidu tootjate müügimaht ELi turul kõigest 9 % ja liidu tootjate turuosa vähenes 3 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust peaaegu mingit kasu.
4.6. Tööhõive
(40)
Pärast tööhõive esimest märkimisväärset 9 % langust 2008. ja 2009. aasta vahel jätkus liidu tootmisharu tööhõive taseme langus. 2008. aasta 74 töötajast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järel vaid 59, mis tähendab üldist 19 % langust.
Tabel 8
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Tootlikkus
(41)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, kasvas 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 % võrra. Selles kajastub asjaolu, et tööhõive vähenes kiiremini kui toodang.
Tabel 9
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (ruutjalgades töötaja kohta) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid
(42)
Liidu tootmisharu ühiku müügihind on 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel olnud stabiilne. Nagu eespool nenditud, löödi liidu tootmisharu hinnad Hiina dumpinguhinnaga impordi poolt tähelepanuväärselt alla. Hinnataseme säilitamine on aga toimunud liidu tootmisharu turuosa arvelt.
Tabel 10
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind liidu turul (eurot/ruutjalg) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Dumpingumarginaali suurusjärk
(43)
Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
4.10. Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(44)
Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2006. aastal kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks ja kahjumlikuks. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
b) Mikromajanduslikud näitajad
4.11. Varud
(45)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt, 31 % võrra. Edasine analüüs aitas täpsemalt hinnata varudes hoitava toodangu kogust (kuudes arvutatuna). 2008. aastal hoidsid valimisse kaasatud tootjad varudes umbes viie kuu toodangut (43 %), kuid dumpinguhinnaga impordi surve sundis neid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurendama varusid rohkem kui seitsme kuu toodanguni (mis vastas 63 %-le aasta kogutoodangust). Sellega kinnitatakse järeldus, et varude muutused näitavad kahjustava mõju olemasolu.
Tabel 11
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (ruutjalgades) (15)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Töötasud
(46)
Keskmine töötasu töötaja kohta oli 2008. ja 2009. aasta vahel stabiilne, nagu ka 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Järsk 20 % tõus 2009. ja 2010. aasta vahel toimus tööjõukulude märkimisväärse kasvu tõttu kahes valimisse kaasatud ettevõttes, vaatamata asjaolule, et tööhõive oli vähenenud.
Tabel 12
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) (16)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investeeringud
(47)
Valimisse kaasatud ettevõtete aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse tehti peamiselt tootmise säilitamise eesmärgil ja need kasvasid 21 % võrra 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Järsk kasv 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tuleneb mõningate seadmete ostust, mille üks valimisse kaasatud ettevõtetest sooritas 2011. aastal.
Tabel 13
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes) (17)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(48)
Kogu vaatlusaluse perioodi ajal oli liidu tootmisharu pidevalt kahjumis. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes kahjum (nii absoluutnäitajate poolest kui ka väljendatuna protsendina käibest) enam kui kaks korda.
(49)
Ka investeeringute tasuvus oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 131 protsendipunkti võrra.
Tabel 14
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) (18)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investeeringute tasuvus (netokasumi % investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) (18)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(50)
Äritegevuse puhaskäive oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu 300 protsendipunkti võrra.
Tabel 15
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (eurodes) (19)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Liidu tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.
c) Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
4.16. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(52)
Pärast meetmete kehtestamist vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 %-le turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest ilmneb aga märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Arvestades, et seemisnahk on standardne toode, tootemääratlus on väga kitsas ning Hiina kaupade kvaliteet on Euroopa omadega sarnane, viitab Hiina impordi suhteliselt väike turuosa kombinatsioonis märkimisväärse hindade allalöömisega olulisele mõjule, mida Hiina import liidu tootmisharule avaldab.
4.17. Muudest riikidest pärit import
(53)
Indiast, Türgist ja Uus-Meremaalt pärit import on märkimisväärne ning mõningal määral imporditakse ka muudest riikidest; kokku oli sellise impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % (60 % 2008. aastal).
(54)
Seoses Indiast pärit impordiga märgitakse, et selle maht on suur ja India import on kasvatanud oma turuosa 11 %-lt 2008. aastal 16 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samal ajal on India impordi keskmised hinnad veidi madalamad kui liidu tootjate keskmised hinnad. Arvestades suurt mahtu ja hinnaerinevusi, leitakse, et India import süvendab mõningal määral liidu tootmisharu negatiivset majanduslikku olukorda. Samal ajal märgitakse, et India impordi hinnad on üle 60 % kõrgemad kui Hiina dumpinguhinnaga impordi hinnad. Sellepärast leitakse, et liidu toomisharu praeguse olukorra niivõrd vähene mõjutamine ei katkesta tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 16
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indiast pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
India impordi turuosa (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Ka Türgist pärit impordi maht on märkimisväärne, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 10 % (18 % 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Türgi impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et see ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu halveneks.
Tabel 17
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Türgist pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Türgist pärit impordi turuosa (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Türgist pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Ka Uus-Meremaalt pärit impordi maht on märkimisväärne ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 7 % (2008. aastal 3 %). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind siiski palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning ületab isegi liidu tootmisharu hinnataset. Uus-Meremaa suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 18
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Uus-Meremaalt pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Uus-Meremaalt pärit impordi turuosa (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Uus-Meremaalt pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Ülejäänud riikidest pärit impordil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 % turuosa (langes 27 %-lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Ülejäänud riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle HRVst pärit seemisnaha impordiga võrreldes suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 19
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ülejäänud riikidest pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Ülejäänud riikidest pärit impordi turuosa (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Ülejäänud riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit import kokku moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % turuosa (langes 60 %-lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Kolmandatest riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et tervikuna ei katkestaks ka see põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel, juhul kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 20
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest riikidest pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008 = 100)
100
86
105
97
Muudest riikidest pärit impordi turuosa (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Muudest riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(59)
Liidus tegutseb praegu vaid kolm tootjat (kõik VKEd). Kõik muud seemisnahatootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati. Võib arvata, et selline olukord on tulenenud Hiina dumpinguhinnaga impordi survest Euroopa Liidu turule ja seda isegi kasvava tarbimise tingimustes.
(60)
Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt vähenes tootmine umbes 12 % ning kuigi müük suurenes vähesel määral, kasvas tarbimine siiski enam ning seetõttu kahanes liidu tootjate turuosa 3 protsendipunkti võrra.
(61)
Samal ajal näitab mikromajanduslike näitajate analüüs, et liidu tootmisharu kasumlikkus, investeeringute tootlikkus ja sularahavood olid vaatlusalusel perioodil endiselt negatiivsed ning jätkasid langustendentsi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(62)
Analüüsitud on ka India, Türgi, Uus-Meremaa ja ülejäänud riikide importi. Iga nimetatud impordivoogu eraldi ja koos arvestades nenditakse, et need ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
(63)
Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tingimustest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
(64)
Samuti järeldatakse, et liidu tootmisharu kahjumlik seis tuleneb peamiselt HRVst pärit dumpinguhinnaga ja odava impordi jätkuvast olemasolust (isegi väiksemate koguste tingimustes).
E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(65)
Kuigi HRVst pärit impordi maht vähenes märgatavalt pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal, leitakse, et HRV kasutamata tootmisvõimsus on endiselt märkimisväärne (vt punkti 22). Kasutamata tootmisvõimsust on lihtne liidu turule suunata juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks.
(66)
Leitakse, et juhul, kui meetmed tühistataks, püüaksid Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt kaotatud turuosa liidus tagasi saada. Uurimisega kindlaks tehtud märkimisväärne hinna allalöömine näitab, et liidu hindade tase muudab selle turu Hiina impordi jaoks väga huvipakkuvaks (vt põhjendust 22).
2. Järeldus kahju jätkumise kohta
(67)
Eelnevast lähtuvalt järeldatakse, et HRV suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(68)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
(69)
Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(70)
Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et konkreetsel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(71)
Liidu tootmisharu, mis koosneb VKEdest, on pidevalt oma turuosa kaotanud ning kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, satuks liidu tootmisharu ilmselt veel halvemasse olukorda.
3. Importijate huvid
(72)
Kaks sõltumatut liidu importijat tegi uurimisel koostööd. Seemisnahaga seotud äri moodustab vaid piiratud osa nende käibest. Miski ei viita sellele, et meetmete jätkumine avaldaks kõnealuste importijate tegevusele mis tahes märkimisväärset mõju.
4. Kasutajate ja tarbijate huvid
(73)
Ükski kasutaja või tarbijate ühing ei andnud endast algatamisteates määratletud ajavahemikul märku, nagu ka esialgse uurimise puhul. Lähtuvalt esialgse uurimise käigus tehtud otsusest, et kõnealused meetmed ei kahjustaks põhjendamatult nimetatud isikute huve, ning arvestades nende jätkuvat koostöösoovimatust, võib järeldada, et nende huve meetmete säilitamine ei kahjusta. Tõepoolest, muudest allikatest pärit konkurentsivõimeliste hindadega impordi olemasolu kindlustab kasutajatele ja tarbijatele laia valiku kõnealuse toote eri tarnijate vahel ja mõistlikud hinnad.
5. Järeldus
(74)
Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(75)
Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(76)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit seemisnaha impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed kujutavad endast väärtuselist tollimaksu, mille määr on 58,9 %,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas kuivatatud kujul seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9 %.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. detsember 2012