PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.
(3)
V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.
(12)
Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(14)
Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.
(15)
O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;
b)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
(19)
Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.
(20)
Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.
(21)
Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.
2. Obdobný výrobek
(22)
U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(24)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.
(25)
Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).
(26)
Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.
(27)
Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(29)
Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.
(30)
Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.
(31)
Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.
(32)
Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(33)
Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.
(34)
U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.
(35)
U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.
(37)
Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě - v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich -, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.
(38)
U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(40)
Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(41)
Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.
2.3 Srovnání a úpravy
(42)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(43)
V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.
(44)
Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy - vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše - byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.
(45)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.
(46)
Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(47)
Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(48)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(49)
Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.
(50)
Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.
(51)
Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.
(52)
Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.
(53)
Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.
(54)
Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.
(55)
Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000- 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.
(56)
Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.
(57)
Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.
-
z internetových prezentací vyvážejících výrobců,
-
v souvislosti s výběrem vzorků a
-
z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.
(58)
A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(59)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.
(60)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.
(61)
Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.
(62)
Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8-10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.
(63)
I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.
(64)
Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.
(65)
Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.
(66)
Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.
(67)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.
(68)
Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.
(69)
A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).
(70)
Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.
(71)
Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.
4. Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(72)
Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.
(73)
Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.
(74)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.
(75)
Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(76)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(77)
Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.
(79)
Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem
(80)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržní podíl dovozu z Thajska (%)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
databáze 14.6.
b) Podíl na trhu
(81)
Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(82)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.
ii) Cenové podbízení
(83)
U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).
3. Situace výrobního odvětví Unie
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.
(85)
Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má - na rozdíl od druhého kanálu - zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat - kde to bylo relevantní - mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.
(87)
Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.
3.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(88)
Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a využití kapacity
(89)
Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využití kapacity (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
šetření.
(90)
V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.
c) Objem prodeje
(91)
Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
šetření.
(92)
Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.
d) Podíl na trhu
(93)
Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
šetření.
e) Růst
(94)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.
f) Zaměstnanost
(95)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
šetření.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(97)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
šetření.
(98)
Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(99)
Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
3.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(101)
Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
šetření.
b) Mzdy
(102)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Roční náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
šetření.
c) Ziskovost a návratnost investic
(103)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
šetření.
(104)
Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.
(105)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(106)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
šetření.
e) Investice
(107)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
šetření.
4. Závěr ohledně újmy
(108)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.
(109)
Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).
(111)
Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu - segmentu výrobků pod vlastní značkou - nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.
(112)
Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.
(113)
Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.
(114)
Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.
(115)
Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.
(116)
Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.
(117)
V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i - u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) - z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.
(118)
Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.
(119)
Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY
(120)
Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.
(121)
Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.
(122)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.
(123)
Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.
(124)
V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.
G. ZÁJEM UNIE
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.
2. Zájem maloobchodníků a odběratelů
(127)
O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.
(128)
Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.
(129)
Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.
(130)
S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii
(131)
Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.
(132)
Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.
(133)
Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(135)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(136)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.
(137)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(138)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracující výrobci uvedení v příloze
12,9
A793
Všechny ostatní společnosti
14,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 875/2013,
2. september 2013,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1 % kuni 12,9 %.
(2)
Määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1-14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4).
(3)
Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati otsuste heakskiitmine ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(4)
Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 19. märtsil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD, edaspidi „kaebuse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul enam kui 50 % toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi kogutoodangust liidus.
(5)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. juunil 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(7)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Menetlusega seotud isikud
(8)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, Tai eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevatele huvitatud kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(9)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.
(10)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(11)
Mis puutub Tai eksportivatest tootjatest valimi moodustamisesse, siis sai komisjon täieliku teabe 17 eksportivalt tootjalt, kellest üheksa eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Otsustati moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht läbivaatamisega seotud perioodil moodustas 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu eksporditud mahust.
(12)
Võttes arvesse, et saadi ainult üks vastus ühelt sõltumatult importijalt, väljavõttelist uuringut sõltumatutele importijatele ei kohaldatud.
(13)
Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Soovitatav valim vastab suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Lisaks on soovitatav valim tüüpiline äriühingute geograafilise asukoha osas, sest kaasatud on kolm erinevat liikmesriiki. Liidu tootjatega konsulteeriti pakutud valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Võttes arvesse, et ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati pakutud valim.
(14)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et liidu tootjate valim on tehtud ainult taotluse esitajate hulgast ning et valimisse oleks tulnud üritada lisada ka teisi tootjaid peale taotluse esitajate.
(15)
Koostööd kutsuti tegema siiski kõiki liidu tuntud tootjaid nii taotluse esitajate kui ka mitteesitajate seast. Kümme liidu tootjat, nii taotluse esitajad kui ka teised, on edastanud vajalikud andmed. Põhjenduses 13 esitatud selgituse kohaselt vastab valim suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon leiab, et tehtud valim on geograafilist asukohta silmas pidades tüüpiline, olenemata sellest, kas tootja on taotluse esitanud või mitte. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(16)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimi moodustamisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele ning ühele sõltumatule tootjale küsimustiku. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prantsusmaa;
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prantsusmaa;
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungari;
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia;
b)
Tai eksportivad tootja
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani;
-
Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok;
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai.
(17)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(18)
Vaatlusalune toode on Taist pärinevate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla.
(19)
Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel.
(20)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et suhkrumaisi CN-koodid ei tähista mitte ainult asjaomast toodet, vaid hõlmavad ka olulisel määral konservitud beebimaisi, mida ei toodeta liidus ja mis ei ole samasugune toode. Nad oletasid, et komisjon lisas beebimaisi andmed oma andmetesse.
(21)
Analüüsimisel asjaomaseid TARIC-koode aluseks võttes on uurimise all olnud eranditult meetmetega hõlmatud toode ja see välistab beebimaisi. Seetõttu lükatakse väide tagasi kui faktiliselt ebatäpne.
2. Samasugune toode
(22)
Leiti, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil on samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(23)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
1. Sissejuhatavad märkused
(24)
Nagu märgitud põhjenduses 10, võttes arvesse koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks moodustati valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 90 % kõigi koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate eksporditud mahust.
(25)
Kuna kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 25 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist liitu toimunud ekspordist, oli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks vajalik kasutada muudest allikatest pärit teavet, nagu läbivaatamistaotlus, saadaolev kaubandusstatistika ekspordi kohta (Tai tolliamet) ning impordi kohta (Eurostat).
(26)
Dumpingumarginaali määramisel ei arvestatud müüki, mis toimus Tai riigis asuvatele vahendajatele, kes saatsid kauba edasi sihtkohtadesse, mille kohta puuduvad andmed.
(27)
Sarnaselt esialgse uurimisega ilmnes, et teatud eksportivad tootjad hangivad vaatlusaluse toote müügiks vajalikke osi välistarnijatelt. Menetluse huvides ei võetud dumpingumarginaali määramisel arvesse muude kui eksportivate tootjate toodetud vaatlusaluse toote müüki.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse määramine
(28)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tehti normaalväärtuse määramiseks kõigepealt kõigi kolme eksportiva tootja puhul kindlaks, kas nende samasuguse toote omamaise müügi kogumaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, võrreldes nende liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust.
(29)
Tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on kolmest valimisse kaasatud äriühingust ainult ühe puhul tüüpiline.
(30)
Seejärel kontrolliti, kas selle äriühingu omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote liigid olid identsed või otseselt võrreldavad liitu eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi suhtes tehti kindlaks, kas omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline, kui selle kogumaht on 5 % või rohkem liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(31)
Leiti, et kõnealuse äriühingu puhul oli vaid ühte liiki samasugune toode otseselt võrreldav liitu eksportimiseks müüdava tooteliigiga. Pealegi müüdi seda tooteliiki omamaisel turul piisavalt tüüpilistes kogustes.
(32)
Seejärel kontrolliti, kas põhjenduses 31 viidatud äriühingu tooteliigi müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(33)
Selgus, et enam kui 80 % omamaisel turul müügiks mõeldud toote müügimahust oli kasumlik ning algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt arvestati normaalväärtuse määramisel kõiki selle tooteliigiga tehtud tehinguid.
(34)
Kõnealuse vaatlusaluse tooteliigi puhul, kus omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, milleks võeti selle tooteliigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmine.
(35)
Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kelle müüki omamaisel turul ei peetud tüüpiliseks (üks neist ei müünudki samasugust toodet omamaisel turul), ning kolmanda eksportiva tootja puhul, kelle üleüldine müügimaht oli tüüpiline, kuid kelle samasuguse toote mitmete liikide müügimaht omamaisel turul ei olnud tüüpiline, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.
(36)
Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.
(37)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kahe eksportiva tootja puhul, kelle omamaise turu müügimaht oli väiksem või suurem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust, kõnealuste äriühingute omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi põhjal.
(38)
Kolmanda eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a nii, et selleks kasutati põhjenduses 37 osutatud kahe eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahtu ning võeti sellest siis kaalutud keskmine.
(39)
Kaks huvitatud isikut vaidlustasid põhjenduses 37 osutatud metoodika, st et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatakse kasumit, kui see põhineb omamaise turu müügimahul, mis on väiksem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust. Nad leiavad, et kui omamaise turu tehinguid ei ole piisavas mahus, et seda võiks pidada tüüpiliseks, siis ei tohiks kõnealustelt tehingutelt saadavat kasumit arvutamisel kasutada.
(40)
Sama metoodikat kasutati esialgses uurimises ning kuna olud ei ole muutunud, siis komisjon leiab, et see metoodika sobib endiselt kasutamiseks käesolevas menetluses.
2.2. Ekspordihinna määramine
(41)
Kogu valimisse kaasatud eksportivate tootjate müük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus. Nende müügitehingute hind määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende liidus asuvate sõltumatute klientide tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
2.3. Võrdlused ja kohandused
(42)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(43)
Erinevusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse.
(44)
Lisaks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d ning esialgses uurimises kasutatud metoodikale arvesse kaubandustaseme erinevusi nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük hõlmas oma kaubamärgiga tooteid, kuid kelle müük liitu toimus jaemüüja kaubamärgi all. Kohandamise tase on leitud hinnanguliselt (arvutades vähendusena kasumimarginaalist, mida kasutati normaalväärtuse määramisel, nagu on osutatud põhjenduses 33), võttes aluseks liidu tootmisharus oma kaubamärgiga toodetelt ja kõikidelt toodetelt saadavate kasumimarginaalide vahelise suhte. Kasumimarginaali vähendati seega 20-50 %.
(45)
Kaks huvitatud isikut leidsid, et Tai omamaist turgu ja liidu turgu ei saa võrrelda turgude erineva suuruse tõttu ja seetõttu, et Tai tootjad müüvad omamaisel turul oma kaubamärgiga tooteid.
(46)
Esiteks tuletatakse meelde, et põhjenduses 22 sedastati, et Tai omamaisel turul müüdav suhkrumais ja liidu turule eksporditav suhkrumais on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(47)
Teiseks kohandati kaubandustaseme erinevuse tõttu kasumimarginaali - omamaisel turul oma kaubamärgiga müüdud toodete kasumimarginaali vähendati 20-50 %. Siinkohal järgitakse esialgses uurimises kasutatud metoodikat.
2.4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(48)
Ülaltoodu põhjal leiti, et dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 8 % ja 44 % vahel.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(49)
Suhkrumaisi tootmine sõltub ligipääsust värskelt koristatud maisile, mis transporditakse kohe pärast koristust konservitehasesse. Äsja koristatud mais tuleb konservida 24 tunni jooksul pärast koristamist ning seetõttu on vaatlusaluse toote tootmise võimsus otseselt seotud värskelt koristatud maisi saadavusega.
(50)
Tais kestab saagikoristushooaeg 9 kuni 10 kuud aastas, mis tähendab kahte saagikoristust aastas. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse hindamisel tuleb arvesse võtta hooajalisi toorainega seotud piiranguid.
(51)
Valimisse kaasatud kolmel eksportival tootjal oli tehnilist tootmisvõimsust kokku 130 000- 150 000 tonni. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse rakendamise tegelik määr oli vahemikus 50-80 %.
(52)
Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ehkki nad tunnustavad metoodikat, mille kohaselt tehnilist tootmisvõimsust kohandati vastavalt saadaolevale toorainele, siis vaba tootmisvõimsus oli liialdatud.
(53)
Nagu põhjenduses 50 juba rõhutati, ei saa tehnilist tootmisvõimsust täielikult kasutada, kuna värskelt koristatud suhkrumaisi ei ole hooajalisuse tõttu alati võtta. Kuid uurimine on näidanud, et 80-protsendise ja suurema tootmisvõimsuse rakendusastmeni jõuavad vaid mõned valimisse kaasatud tootjad, samas kui teiste valimisse kaasatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli palju madalam. Kuna kõikidel tootjatel on üsna võrreldav ligipääs toorainele, siis ei saa madalamat tootmisvõimsuse rakendusastet selgitada vaid värskelt koristatud suhkrumaisi hooajalisusest tingitud puudumisega.
(54)
Tai toiduainetöötlejate liidu esitatud teabe alusel suurenes Tai kogueksport teistesse riikidesse vaatlusalusel perioodil 20 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel 150 000 - 200 000 tonnise mahuni. See näitab, et suhkrumaisi saadaolevad kogused võivad suureneda ja ka tegelikult suurenevad sedamööda, kuidas eksportivad tootjad vajavad täiendavaid koguseid. Siinkohal tuleb märkida, et hariliku maisi kogutoodang ulatus Tais vaatlusalusel perioodil 4,1-4,5 miljoni tonnini. Ehkki on teada, et tootmist ei saa üksüheselt viia harilikult maisilt üle suhkrumaisile, on üksnes tootmismahtude suure erinevuse tõttu siiski selge, et isegi tootmismahtude väike muutus harilikult maisilt suhkrumaisile võib avaldada olulist mõju Tais toodetava suhkrumaisi kogumahule.
(55)
Sellele tuginedes tehti kindlaks, et kolm valimisse kaasatud tootjat suudaks aastas toota täiendava koguse 40 000- 60 000 tonni (tegelik varuvõimsus), mis moodustab asjaomase toote ligikaudu kahe- kuni kolmekordse ekspordikoguse Taist liitu.
(56)
Juba üksi valimisse kaasatud tootjate tegelikku varuvõimsust saab seega pidada märkimisväärseks. Lisaks on Tais teada veel vähemalt 15 asjaomase toote tootjat, kellel on samamoodi ligipääs Tai suhkrumaisi tohutult mahukale tootmisele.
(57)
Muudest allikatest pärineva teabe, nt
-
eksportivate tootjate internetis leiduvate esitluste põhjal saadud teabe,
-
valimi moodustamisel kogutud teabe ning
-
algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis olev teabe
põhjal saab järeldada, et vähemalt kahel suurel eksportival tootjal, kellest üks tegi läbivaatamisega seotud uuringus koostööd, kuid keda ei valitud valimisse (ning kes seetõttu ei edastanud asja kohta täpsemat teavet), on kahepeale kokku 50 000 - 100 000 tonni tootmisvõimsust.
(58)
Puuduvad tõendid selle kohta, et tarbimismaht Tai omamaisel turul või kolmandate riikide turul näitaks kasvutendentsi, mis suudaks seega Tai tootjate varuvõimsuse kasutamise korral ära tarbida suurenenud toodangumahu. Eelkõige on Tai omamaine turg väike ja moodustab vaid 1-2 % valimisse kaasatud Tai tootjate kogumüügist. See kinnitab asjaolu, et kogu täiendavalt toodetud suhkrumais eksporditakse Taist teistesse riikidesse.
3.2. Liidu turu atraktiivsus
(59)
Vaatlusaluse toote liitu eksportimisel kasutatavate hindade ja samasuguse toote omamaise turu hindade võrdlemisel on ilmnenud kaks tõsiasja: omamaisel turul on hinnad suhteliselt kõrged (oma kaubamärgiga müümise tõttu) ning müügimaht suhteliselt väike (võrreldes eksportmüügiga). Selle põhjal puudub selge kaubavoogude ümbersuunamise oht omamaiselt turult liidu turule, kui meede tunnistatakse kehtetuks.
(60)
Kui võrrelda vaatlusaluse toote ekspordihindu, mis kehtivad liitu eksportimisel, ja samasuguse toote hindu kolmandates riikides, selgub, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja hinnad on liitu eksportimisel keskmiselt 14 % kõrgemad.
(61)
Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika kinnitab ülaltoodud asjaolu. Pärast avaldatud logistilise kaalu (konservikarp, mais ja vedelik) ümberarvutamist konservitud toote netokaalu (mais ja vedelik), järgides läbivaatamiseks määratud metoodikat, on kilohinnad liitu eksportimisel keskmiselt 5 % kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse eksportimisel.
(62)
Mitmed isikud on väljendanud kahtlust, et 5-14 % hinnaerinevus on piisavalt märkimisväärne, et suunata kaubavood ümber liitu, ja uurimine on näidanud, et see on tõepoolest suhkrumaisi turul tõenäoline. Praeguse menetluse käigus selgus, et varemalt kohaldati ühe Tai ettevõtja (Karn Corn) suhtes tollimaksumäära, mis oli 8-10 % madalam enamiku teiste Tai eksportijate suhtes kohaldatavast määrast. Selline 8-10 % eelis oli siiski piisav selleks, et suurendada nende osa liitu suunatud Tai ekspordis esialgse uurimise ja praeguse uurimise vahelisel perioodil seitsmekordseks.
(63)
Hoolimata kehtivast 3,1 % dumpinguvastasest tollimaksust on Karn Corn pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist oma liitu suunatud ekspordimahtu enam kui kahekordistanud. Siit nähtub liidu turu atraktiivsus teiste turgudega võrreldes isegi väikese hinnaerinevuse korral.
(64)
Järelduseks tuleb öelda, et kuigi kaubavoogude omamaiselt turult liidu turule ümbersuunamise oht on suhteliselt piiratud seoses müügiga omamaisel turul oma kaubamärgi all, esineb siiski märkimisväärne kolmandatesse riikidesse müümiselt liitu ümbersuunamise oht liidus kehtivate kõrgemate hindande tõttu.
(65)
Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu turu hinnad on suhteliselt vähem atraktiivsed võrrelduna teiste riikide, näiteks Jaapani hindadega. Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht liialdatud.
(66)
Tuletatakse meelde, et müüki kolmandatesse riikidesse käsitatakse rühmana ning põhjenduses 63 esitatud järeldus põhineb kõikidesse kolmandatesse riikidesse müüdud tootehindade keskmisel. Täielikult teadvustatakse seda, et kolmandate riikide rühmas on riike, mille ekspordihinnad on kõrgemad, ja on neid kolmandaid riike, mille ekspordihinnad on madalamad. Ilmselgelt on meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht seda suurem, mida madalamad on ekspordihinnad.
(67)
Lisaks väitis üks huvitatud isik, et kolmandate riikide importijatega sõlmitud lepingud ei võimalda erinevate riikide kliente kergekäeliselt vahetada.
(68)
Ehkki Tai eksportivate tootjate ja mitmete kolmandate riikide importijate vahel võivad olla lepingulised suhted ning nendest peetakse lühikest aega kinni, puuduvad siiski tõendid, et kõnealuseid lepingulisi suhteid ei võidaks lõpetada eemärgiga müüa tooteid turul, kus on kõrgemad hinnad, nt liidu turul.
(69)
Huvitatud isikud väitsid, et eksport teatavatesse kolmandatesse riikidesse, näiteks Lõuna-Koreasse, ei ole teistega võrreldav, kuna tootevalik (nt konservipurgi suurus) ja müügitingimused (nt veotingimused) on erinevad.
(70)
Tuletatakse meelde, et põhjendustes 58, 59 ja 60 esitatud võrdluste tulemused näitavad kõikide kolmandate riikide ekspordihindade erinevusi. Seega võivad mis tahes asjaolud, mis puudutavad Tai eksporti mõningatesse üksikutesse riikidesse, avaldada üldises võrdluses kõigest piiratud mõju. Lisaks, kuna Tai ekspordiandmed registreeritakse FOB-põhiselt, siis mis tahes veotingimuste või -kulu erinevuse mõju on piiratud Tai-sisese kodumaise veokuluga ega oma seetõttu suurt tähtsust.
(71)
Kuna puuduvad tõendid, mille põhjal saaks arvata, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi keskmist hinda ei saa võrrelda liitu toimuva ekspordi hinnaga, on põhjenduses 63 tehtud järeldus tõene.
4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(72)
On tõenäoline, et juhul kui meede tunnistatakse kehtetuks, muutuks vaatlusaluse toote ekspordimaht liitu suhteliselt kõrgema hinnataseme tõttu suuremaks praegu madalamate hindadega kolmandatesse riikidesse müümise arvelt.
(73)
Tai eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkanud dumpinguhinnaga müümist.
(74)
Lisaks võib seoses Tai turul oleva vaba varuvõimsusega ning asjaoluga, et liidu turuhinnad on märkimisväärselt kõrgemad kolmandate riikide turuhindadest, järeldada, et meetme kehtetuks tunnistamisel tekib oht vaatlusaluse toote suurenenud ekspordiks.
(75)
Järelduseks võib öelda, et meetme kehtetuks tunnistamisel püsiks suur dumpingu jätkumise tõenäosus.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(76)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(77)
Nagu põhjenduses 13 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatlustaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(78)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusega kaasnev teave.
(79)
Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus 9 %. Vahemikus 2008-2009 langes tarbimine 5 % võrra ning aastatel 2010 ja 2011 suurenes vastavalt 6 ja 9 protsendipunkti võrra (võrreldes eelmise aastaga). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine enam-vähem stabiliseerus, moodustades ligikaudu 350 000 tonni.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Kokku liidu tarbimine (tonnides)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Import asjaomasest riigist
a) Maht
(80)
Vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimise maht vähenes 43 % võrra: ligikaudu 38 000 tonnilt 2008. aastal ligikaudu 22 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordimaht vähenes 2009. aastal 15 % võrra, veel 20 protsendipunkti võrra 2010. aastal ning 11 protsendipunkti 2011. aastal. Seejärel suurenes maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 3 protsendipunkti võrra.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Impordimaht Taist
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indeks (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tai impordi turuosa (%)
12
11
8
6
6
Impordihind Taist (eurot/tonn)
835
887
806
775
807
Indeks (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Allikas:
artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
b) Turuosa
(81)
Tai eksportijate turuosa liidu turu asjaomases riigis vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 50 % võrra ehk 6 protsendipunkti: 2008. aastal oli turuosa 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Üksikasjalikumalt vaadates vähenes Tai turuosa järgmiselt: 2008. aastal 12 %, 2009. aastal 11 %, 2010. aastal 8 % ning 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %.
c) Hinnad
i) Hindade muutumine
(82)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 %: 2008. aastal maksis üks tonn 835 eurot ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 807 eurot. Täpsemalt öeldes suurenesid hinnad 2008. aastal 6 % võrra, langedes seejärel 2010. aastal 10 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid hinnad taas 4 protsendipunkti võrra.
ii) Hindade allalöömine
(83)
Võrreldi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu sarnast liiki toodete müügihindu liidus. Selleks võrreldi liidu tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu asjaomase riigi eksportivate tootjate CIF-hindadega liidu piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse kokkuleppelisi tollimakse, mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlemisel ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad liidus üldiselt kõrgemad kui liidu vastava tootmisharu hinnad. Impordistatistikale (artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas) põhinedes võib öelda, et kogu Tai impordi puhul liitu puudus hindade allalöömise marginaal, seda nii koostööd tegevate eksportijate kui ka koostööd mitte tegevate eksportijate puhul ning sõltumata tootevalikust.
3. Liidu tootmisharu olukord
(84)
Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu olukorrale.
(85)
Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga. Need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgemad müügihinnad.
(86)
Uurimine kinnitas, et koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad ennekõike liidu tootmisharu nende samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski allpool esitatud tabelites näidatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärgi kui ka jaemüüja kaubamärgi) ja neid kommenteeritud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 70 % liidu tootmisharu kogumüügist ning ligikaudu 60 % müügiväärtusest.
(87)
Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2011. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. aprill 2011 - 30. märts 2012) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul.
3.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(88)
Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 372 000 tonnilt 2008. aastal 8 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2009. aastal 25 %, langes 2010. aastal veel 13 protsendipunkti ning suurenes seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendipunkti.
2008
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (tonnides)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(89)
Tootmisvõimsus oli aastatel 2008, 2009 ja 2010 ligi 488 000 tonni ning vähenes 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 % võrra. See langus oli tingitud sellest, et üks valimisse kuuluv liidu tootja sulges ühe oma tehastest.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Võimsuse rakendamine (%)
76
57
47
77
77
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Allikas:
uurimine
(90)
Aastal 2008 rakendati 76 % tootmisvõimsusest. 2009. aastal oli see 57 % ning 2010. aastal 47 %. 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see 77 %ni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmisvõimsuse rakendusaste jäänud stabiilseks, sest koos tootmise vähenemisega on vähenenud ka tootmisvõimsus.
c) Müügimaht
(91)
Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu sõltumatutele klientidele müügi maht kahanes esmalt 2009. aastal 6 % võrra, suurenes seejärel 2010. aastal taas 17 protsendipunkti võrra ning veel 24 protsendipunkti 2011. aastal. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 4 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 31 % võrra.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indeks (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Allikas:
uurimine
(92)
Liidu tootmisharu oma toodangu müügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) dünaamika liidu turul sõltumatutele klientidele oli enam-vähem samasugune, ehkki mitte nii selgelt väljendunud. Müük kahanes esmalt 2009. aastal 5 % võrra, suurenedes seejärel 2010. aastal 12 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 14 protsendipunkti võrra. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 2 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 19 % võrra.
d) Turuosa
(93)
Liidu tootmisharu turuosa oli 2008. aastal ja 2009. aastal 83 %. 2010. aastal oli vastav näitaja 88 % ning 2011. aastal 91 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes see veidi, kuni 90 %ni. Ühtekokku suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%)
83
83
88
91
90
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Allikas:
uurimine
e) Kasv
(94)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, kui liidu tarbimine suurenes 9 % võrra, suurenes jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht ligikaudu 31 % võrra, samal ajal kui liidu turul nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht kasvas ligikaudu 19 %. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa 7 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga import kaotas ligi 6 protsendipunkti turuosast. Sellest tulenevalt järeldatakse, et liidu tootmisharu sai kasvavast turust kasu.
f) Tööhõive
(95)
Liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt kahanes 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal 17 % võrra, langes 2010. aastal veel 5 protsendipunkti ning kasvas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, s.o ligi 2 300 töötajalt ligi 2 000 töötajale.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tööhõive (inimest)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indeks (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Allikas:
uurimine
g) Tootlikkus
(96)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes algselt 163 tonnilt töötaja kohta 2009. aastal 10 % võrra, 2010. aastal veel 10 protsendipunkti, kasvas seejärel 23 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra. Selline dünaamika kajastab asjaolu, et tööjõu vähenemine oli suurem kui tootmise vähenemine.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootlikkus (tonni töötaja kohta)
163
147
130
169
169
Indeks (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Allikas:
uurimine
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(97)
Jaemüüja kaubamärgi all müüdava liidu tootmisharu toodangu ühikuhinnad sõltumatute klientide jaoks kasvasid 2009. aastal 7 % ning kahanesid 8 protsendipunkti 2010. aastal, millele järgnes 2011. aastal langus veel 5 protsendipunkti. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 3 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 073 eurolt tonni kohta 1 041 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühikuhind ELi turul (jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indeks (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Ühikuhind ELi turul (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indeks (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Allikas:
uurimine
(98)
Liidu tootmisharu toodangu kogumüügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) puhul liidu turul sõltumatutele klientidele oli ühikuhindade dünaamika enam-vähem samasugune. Hinnad kasvasid 2009. aastal 5 % võrra, kahanedes seejärel 2010. aastal 7 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 2 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 248 eurolt tonni kohta 1 215 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
i) Dumpingumarginaali suurusjärk
(99)
Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning tegelike dumpingumarginaalide mõju (nt kuni 44 %) ei saa hinnata tühiseks.
j) Toibumine varasemast dumpingust
(100)
Eespool uuritud makronäitajad ning järgnevalt käsitletavad mikronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel, on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 3 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 10 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (see moodustab 70 % kogu müügimahust ja 60 % müügi koguväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
3.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(101)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil pidevalt kahanenud. See kahanes 2 % võrra 2009. aastal, 27 protsendipunkti 2010. aastal, 2 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 24 protsendipunkti. Tuleb siiski märkida, et varude tase ei ole vaatlusaluses tootmisharus oluline kahjunäitaja. Varude kõrge tase iga aasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konservimine harilikult oktoobris. Sellepärast moodustuvad varud kaubast, mis turustatakse novembri ja juuli vahelisel ajal.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indeks (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Allikas:
uurimine
b) Palgad
(102)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid tööjõukulud 7 %. Täpsemalt vähenesid need 2009. aastal 16 %, langesid 2010. aastal veel 1 protsendipunkti ning suurenesid seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indeks (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Allikas:
uurimine
c) Tulusus ja investeeringutasuvus
(103)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) 5,6 protsendilt 2008. aastal 5,4 protsendile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indeks (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Liidu müügi kasumlikkus (enda ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indeks (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indeks (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Allikas:
uurimine
(104)
Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 2008. aasta 8,5 % tasemelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,6 %ni. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui ainult jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse langus on põhjendatav müügihindade 3 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 5 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda.
(105)
Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. Uurimisperioodil vähenes see 2008. aasta 24,3 % tasemelt 4,4 % tasemeni, seega vähenedes 82 % kogu vaatlusalusel perioodil.
d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(106)
Äritegevuse netorahakäive püsis 2008. aastal ligikaudu 27 000 euro tasemel. See suurenes 2009. aastal 23 miljonini ning 2010. aastal 58 miljonini, enne kui langes 2011. aastal 8 miljoni euro tasemele. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes netorahakäive 11 miljoni euroni. Ükski koostööd teinud liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Rahavoog (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indeks (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Allikas:
uurimine
e) Investeeringud
(107)
Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 45 % võrra ajavahemikus 2008-2009, vähenesid 34 protsendipunkti võrra ajavahemikus 2009-2010, kasvasid 57 protsendipunkti 2011. aastal ning lõpuks kahanesid 4 protsendipunkti 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokkuvõttes suurenesid vaatlusalusel perioodil investeeringud 64 %. Need olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks, mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurot)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indeks (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Allikas:
uurimine
4. Järeldused kahju kohta
(108)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus langes, tootmismaht kahanes 8 %, tootmisvõimsus 9 % ja tööhõive määr 11 % võrra. Seoses madalamate tootmistasemetega tuleb märkida, et maisi saagikus 2008. aastal oli oodatust parem ning seetõttu oli ka liidu tootmisharu väljund samal aastal suurem. Samal perioodil muutus Taist importimine (kus arved esitatakse peamiselt USA dollarites) dollari madalama kursi tõttu huvipakkuvamaks. Suhkrumaisi suurenenud varude (nii liidu kui Tai arvestuses) periood langes kokku liidu majandus- ja finantskriisiga, mis omakorda mõjutas tarbimist. Selle tulemusel ei õnnestunud kasvanud liidu tootemahtu täielikult liidu turul ära müüa. Seetõttu vähenes järgnevatel aastatel tootmistase ning ladustamine, kuid sellega ei saa täielikult selgitada kantud kahju.
(109)
Liidu tootmisharu suhkrumaisi müügi kasumlikkus (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) vähenes vaatlusalusel perioodil tunduvalt. Jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segment, kus liidu tootmisharul tuleb konkureerida Tai impordiga, on selgelt kahjumis (kasumlikkus langes enam kui 5 % suuruselt kasumilt 2008. aastal enam kui 5 % suurusele kahjumile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Liidu tootjad langetasid liidu turul müügihindu 3 % ning neil õnnestus oma turuosa taastada iseenda kasumlikkuse arvelt. Tootmisharu vajab jaemüüja kaubamärgiga toodete müüki, sest enda kaubamärgiga toodetele puudub piisav nõudlus, ning võttes arvesse, et jaemüüja kaubamärgiga toodete müük moodustab ligi 60 % müügi koguväärtusest, kahanes vaatlusalusel perioodil üleüldine kasumlikkus 8,5 % tasemelt 1,6 protsendile.
(110)
Mõnede näitajate põhjal võib väita, et kehtestatud meetmete tõttu õnnestus tootmisharul oma positsioon taastada. Tai impordi maht ning selle vastav turuosa kahanesid peaaegu poole võrra: 2008. aastal oli see 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Liidu tootmisharu turuosa aga suurenes 83 % tasemelt 2008. aastal 90 % tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks võib väita, et läbivaatamisega seotud perioodil ei löönud Tai impordi keskmised hinnad alla liidu tootmisharu vastavaid hindu, kuid samal ajal takistasid need liidu tootmisharul kulude suurenemist üle kanda tarbijahindadesse. Ka teiste näitajate põhjal täheldati positiivset arengut. Tootmise rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil 2 % ning oli läbivaatamisega seotud perioodil üpris kõrge ehk 77 %. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete maht (konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga) suurenes 31 % ning mõlema segmendi müügimaht kokku kasvas 19 % võrra. Investeeringud suurenesid 64 %. Nende näitajate põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus taastuda. Sellegipoolest ei õnnestunud saavutada piisavat kasumlikkust selleks, et säilitada oluline turuosa turul, kus konkureerivad ainult liidu tootmisharu ja Taist pärinev importkaup (kolmandatest riikidest pärinev import on hajutatud ega ole märkimisväärne).
(111)
Konkurentsi olukord liidu turul on tõepoolest keeruline. Ühelt poolt puudub ühes turuosas, turustaja tootemargiga toodete segmendis, liidu tootmisharule väljastpoolt liidu piire pärinev konkurents. Kaubamärgiomanike läbirääkimispositsioon jaemüüjate suhtes on tugev. Nad on tõepoolest ka hinnakujundajad. Turg on ka konsolideeritud: nelja valimisse kaasatud tootja turuosa on 54 %. Teisalt kuulub jaemüüjatele ülevõim vahendajamargiga toodete segmendis. Nii väliskonkurentsi kui ka liidusisese konkurentsi tõttu eksisteerib pidev hinnasurve. Selle tulemusena on liidu tootjatel Tai importijate hinnasurve tõttu keerulisem tootmiskulude suurenemist (eelkõige suhkrumais või konservid) hindadesse üle kanda (liidu tootmisharu tootmiskulud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 5 %).
(112)
On selge, et liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Teisalt ei saa ignoreerida tõsiasja, et suuremal osal suhkrumaisi tootmisharust (jaemüüja kaubamärgiga tooted) ei ole õnnestunud oma kulusid tasakaalustada. Seetõttu saab järeldada, et liidu tootmisharu on siiski veel ebakindel ja haavatav.
(113)
Mitmed isikud on arvanud, et liidu tootmisharu on taastunud, arvestades, et mitmed näitajad on paranenud, ning eelkõige pidades silmas liidu tootmisharu suurt turuosa ja negatiivset hindade allalöömist.
(114)
Tunnistatakse, et ülevaade liidu tootmisharu kahjudest on ähmane. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärineva dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav, arvestades eelkõige väikest ja vähenevat kasumlikkust.
(115)
Negatiivne hindade allalöömine ja liidu tootmisharu ulatuslik turuosa ei viita automaatselt kahju puudumisele. Pidev dumpingimport Taist (dumpingumarginaal kuni 44 %) on tinginud hinnapidurduse liidu turul. Püüdes kaotatud turuosa tagasi võita, on liidu tootmisharu hoidnud hinnad madalal, mille tõttu on kasumlikkus vähenenud.
(116)
Üks huvitatud isik väitis, et kahju hindamine peaks põhinema liidu tootmisharu üldisel tulemuslikkusel ning mitte ühe turuosa tulemuslikkusel.
(117)
Nagu esialgse uurimise puhulgi, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Ühtegi uut olukorda, mis õigustaks nimetatud metoodikast kõrvalekaldumist, ei eksisteeri. See metoodika on endiselt sobiv liidu tootmisharu olukorra hindamiseks. Nagu põhjendustes 84 ja 85 märgiti, iseloomustab suhkrumaisi turgu endiselt kahe müügikanali olemasolu ja koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Lisaks, isegi kui arvestada vaid liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, ei muudaks see väikest ja vähenevat kasumlikkust silmas pidades järeldust, et liidu tootmisharu on haavatavas olukorras. Eeltoodud kaalutlustele tuginedes lükati väide tagasi.
(118)
Kaks huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suutmatus võib ka tuleneda liidusisesest konkurentsist.
(119)
Konkurentsiolukord liidu turul ei erine siiski põhimõtteliselt olukorrast, mis eksisteeris esialgse uurimise ajal (kaks müügikanalit, ligikaudu 20 liidu tootjat). Kuid enne, kui dumpinguhindadega Tai eksport jõudis liidu turule, jõudis liidu tootmisharu 2002. aastal kasumitasemeni, mis üldmüügi puhul (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk) oli rohkem kui 20 % ja jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügi puhul 17 %. See näitab, et liidu turul valitsev konkurents ei takista liidu tootmisharu jõudmast heade kasumimarginaalideni. Pigem takistab dumpinguhindadega impordi pidev olemasolu ja sellest tulenev hinnapidurdus liidu tootmisharu hindu tõstmast.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(120)
Ülaltoodud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Teisalt aga võib öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav.
(121)
Nagu ülal mainitud, puudub Tai eksportijatel ekspordi väga kiireks suurendamiseks vajalik varuvõimsus. Lisaks kinnitab Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika, et Tai 2011. aasta ekspordimaht kolmandatesse riikidesse oli ligi 140 000 tonni, mis on ligi seitse korda suurem Tai ekspordist liitu. Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavaid märkimisväärseid tootekoguseid ümber liidu turule. Sellist järsku arengut täheldati juba esialguse uurimise käigus, kui liidu Tai impordi turuosa suurenes vaid kolme aasta jooksul pea poole võrra (6,8 % 2002. aastal võrreldes 12,7 %ga 2005. aastal).
(122)
Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et meetmete tühistamise korral on kahju kordumine tõenäoline.
(123)
Mitmed huvitatud isikud on väljendanud kahtlusi järelduse suhtes, mille kohaselt on kahju kordumine tõenäoline. Väidetakse eelkõige, et 5 % hinnaerinevus liidu ja kolmandate riikide turgude vahel on liiga väike, et suunata suhkrumaisi eksport ümber liidu turule. Seda väidet juba käsitleti põhjenduses 61. Lisaks väideti, et suhkrumais ei ole põhitarbeaine, mida on lihtne ühelt turult teisele viia. Seda väidet ei ole siiski põhjendatud ning see ei ole vastavuses käesoleva uurimise järeldustega.
(124)
Ehkki kahju kordumise tõenäosus on ettevaatav hinnang, tugineb see põhjenduses 121 märgitud asjaoludele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
G. LIIDU HUVID
(125)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
1. Liidu tootmisharu huvid
(126)
Nagu ülal mainitud, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Meetmete jätkamise abil saaks tootmisharu müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) suurendada ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada tootmisharu finantsolukorda.
2. Jaemüüjate ja tarbijate huvid
(127)
Koostööpakkumine tehti enam kui 40 importijale/jaemüüjale ning kahele tarbija- või tootmisharusisesele organisatsioonile. Uurimises tegi koostööd ainult üks jaemüüja. Selle jaemüüja impordimaht moodustas vaid väikese osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai impordi kogumahust. Selle suhkrumaisiga seotud käive moodustas tühise osa tema kogukäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul oli suhkrumaisi edasimüügist saadud kasum väga suur. Nende näitajate põhjal võib väita, et isegi meetmete kehtivuse pikendamisel ei oleks mõju jaemüüjatele ebaproportsionaalne.
(128)
Samas esitasid mitmed kaubandusettevõtete ühendused märkusi ning osalesid ärakuulamisel. Nende väitel tuleks dumpinguvastased meetmed kaotada Tai impordi turuosa väiksuse ja vähenemise tõttu, mis on seotud liidu tootmisharu suurema osa ja suurenemisega.
(129)
Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väike, ulatudes kuni 5 euroni aastas. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine.
(130)
Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovinute üldist väikest arvu, on jõutud seisukohale, et kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei avalda liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorrale olulist mõju.
3. Varude nappuse ja konkurentsi oht liidu turul
(131)
Kõigepealt tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole peatada nende kohaldamisalasse jäävate importtoodete pääsu liitu, vaid kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi turgu moonutav mõju.
(132)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tarbimine liidus 9 % võrra, 350 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõime vaatlusalusel perioodil on pidevalt ületanud liidu turu nõudlust, olles läbivaatamisega seotud perioodil ligi 440 000 tonni. Liidu tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Läbivaatamisega seotud perioodil oli tootmisvõime rakendusaste 77 %, mis tähendab, et liidu tootmisharul on varuvõimsust suurenenud nõudluse korral tootmise suurendamiseks. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist. Nagu eespool mainitud, tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole Taist pärineva ja liitu suunduva impordi lõpetamine. Võttes arvesse meetmete vähest ulatust, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust.
(133)
Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(134)
Ülaltoodu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne liidu tootmisharu saadava kasu suhtes, juhul kui meetmete rakendamist pikendatakse.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(135)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(136)
Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpingvastaseid meetmeid teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Märgitakse, et kõnealused meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.
(137)
Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(138)
Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Taist pärinevate, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluvate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted) kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tai
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st., Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tai
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai
11,1
A792
Lisas loetletud koostööd tegevad tootjad
12,9
A793
Kõik teised äriühingud
14,3
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 12,9 %, kui uus eksportiv tootja Tais esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
a)
ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. aprill 2011 - 30. märts 2012) jooksul liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,
b)
ta ei ole seotud ühegi Tais tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning
c)
ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast läbivaatusega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 2. september 2013