PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
3. aprill 2014,
mis käsitleb selliste IKT tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramist, millele saaks riigihangetes viidata
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2120 all)
(2014/188/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 1,
pärast IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist
ning arvestades järgmist:
(1)
Standardimisel on vastavalt komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2) sätestatule täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel oluline roll. Mitmes strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses rõhutatakse toote- ja teenusteturgude vabatahtliku standardimise olulisust, et tagada toodete ja teenuste vaheline kokkusobivus ja koostalitlusvõime ning edendada tehnoloogilist arengut ning toetada innovatsiooni.
(2)
Standardimisdokumendid muutuvad digitaalühiskonnas seadmete, rakenduste, andmehoidlate, teenuste ja võrkude koostalitlusvõime tagamisel hädavajalikuks. Komisjoni teatises „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” (3) tunnistatakse IKT standardimise spetsiifilisust, mille raames IKT-lahendused, -rakendused ja -teenused töötatakse sageli välja juhtivate IKT standardiorganisatsioonidena esile kerkinud üleilmsete foorumite ja konsortsiumide poolt.
(3)
Määruse (EL) nr 1025/2012 eesmärk on moderniseerida ja parandada Euroopa standardimisraamistikku. Määrusega luuakse süsteem, mille kohaselt võib komisjon valida välja kõige asjaomasemad ja laialdasemalt heakskiidetud IKT tehnilised spetsifikatsioonid, mille on väljastanud organisatsioonid, mis ei kuulu Euroopa, rahvusvaheliste või riiklike standardimisorganisatsioonide hulka. Võimalus kasutada riistvara, tarkvara ja infotehnoloogia hangetel IKT tehnilisi spetsifikatsioone nende kogu ulatuses võimaldab tagada koostalitlusvõime, mis aitab ametiasutuste puhul vältida seotust ainult ühe tarnijaga ning julgustab konkurentsi koostalitlevate IKT-lahenduste tarnimisel.
(4)
IKT tehnilised spetsifikatsioonid, millele saaks riigihangetel viidata, peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas sätestatud tingimustega. Kooskõla kõnealuste tingimustega on ametiasutuste jaoks tagatiseks, et IKT tehnilised spetsifikatsioonid on kehtestatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) poolt standardimise valdkonnas tunnustatud avatuse, õigluse, objektiivsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetega.
(5)
Otsus IKT spetsifikatsioonid kindlaks määrata võetakse vastu pärast komisjoni otsusega 2011/C 349/04 (4) loodud IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist, millele lisaks peetakse täiendavaid konsultatsioone valdkonna ekspertidega.
(6)
IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm hindas 17. oktoobril 2013 esimest kuut IKT tehnilist spetsifikatsiooni: Interneti protokolli versioon 6 („IPv6”), lihtsustatud kataloogisirvimise protokolli versioon 3 („LDAPv3”), doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendid („DNSSEC”), DKIM-signatuur („DKIM”), ECMAScript-402 internatsionaliseerimise spetsifikatsioon („ECMA-402”) ja laiendatava märgistuskeele versioon 1.0 („W3C XML”). Platvormi raames anti kõnealuste spetsifikatsioonide kindlaksmääramise kohta positiivseid nõuandeid. Nimetatud kuus tehnilist spetsifikatsiooni esitati seejärel laiapõhjaliseks avalikuks konsulteerimiseks, mille käigus nõustuti platvormi raames esitatud nõuannetega.
(7)
Interneti-ehituse töökonna (IETF) poolt loodud spetsifikatsioon IPv6 koosneb tehnilistest spetsifikatsioonidest, mida kohaldatakse erinevate kommentaarinõuete kaudu mitmete seadmete ja teenuste suhtes. Sõltuvalt kontekstist ja rakendusest peavad riigihanke korraldajad valima sellised kommentaarinõuded, mis on vajalikud iga toote või teenuse jaoks, piiramata seejuures koostalitlusvõimet. IPv6ga suurendatakse olemasolevate IP-aadresside arvu, võimaldades nii suuremal arvul operatsioonisüsteemidel, veebiserveritel, otsingumootoritel ja multimeediasaitidel edukalt omavahel suhelda. IPv6 aluseks on kõrgetasemeline tehnoloogiline arendustegevus ning sellega toetatakse Interneti jätkuvat kasvu, mis võimaldab kasutada selliseid uusi Interneti-stsenaariume nagu asjade Internet.
(8)
LDAPv3 on Interneti-ehituse töökonna (IETF) poolt loodud Interneti-protokoll, millega antakse juurdepääs kataloogiteenustele, mis toimivad kooskõlas X.500 andmete ja teenusemudelitega. LDAPv3 nimetatakse mitmetes Interneti-ehituse töökonna standardsetes kommentaarinõuetes, mis on sätestatud üksikasjalikult kommentaarinõuetes 4510-4519, ning LDAP serverite replikatsiooni abil suudetakse tagada laialdane kättesaadavus. Enamik turu jaoks olulisi kataloogiteenuseid toetab rakendust LDAPv3. Tegemist on stabiilse tehnoloogiaga, millel on potentsiaali tõhustada koostalitlusvõimet ning mis kujutab endast IKT-süsteemide autentimise, autoriseerimise ja kasutaja-/aadressikataloogide de facto-standardit, mis võib pakkuda paremat juurdepääsu ametiasutuste osutatavatele avalikele teenustele ja suurendada nende teenuste järjepidevust.
(9)
DNSSEC loodi Interneti-ehituse töökonna poolt ning tegemist on doomeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendiga, mis autendib domeeninimede süsteemi jaoks andmepäritolu ning kaitseb andmete terviklikkust. DNSSEC identifitseerimine hõlmab dokumente, mis moodustavad domeeninimede süsteemi turvalisuse suurendamise vahendi, mida on vaja DNSSEC bloki riigihangete toetamiseks. DNSSECga varustatud domeeninimede süsteem sobib paremini domeeninimedega seotud turvateenuse parameetrite vahetamiseks. See suurendab domeeninimede süsteemi (keskse tähtsusega Interneti-teenus) usaldusväärsust tervikuna ning võimaldab seetõttu kasutada seda sertifikaatide salvestamiseks, levitamiseks ning rakenduste infrastruktuuri kontrollimiseks.
(10)
DKIM on Interneti-ehituse töökonna välja töötatud IKT tehniline spetsifikatsioon, mis võimaldab isikul, rollil või organisatsioonil, kellele kuulub signatuurdomeen, võtta sõnumite eest teatav vastutus, liites domeeni sõnumiga. DKIM eristab sõnumi signeerija identiteedi sõnumi väidetavast autorist. Vastutuse kinnitamine valideeritakse krüpteeritud signatuuri kaudu ning tehes päringu otse signeerija domeenis, et saada vajalik avalik võti. DKIMi rakendatakse mitmetes turusektorites, nt finants- ja pangandussektor, e-postiteenuse osutajad, sotsiaalvõrgustikud või e-kaubanduse teenuse osutajad. Kui DKIMi kasutataks ametiasutustes, looks see usaldusväärsuse side päritolu suhtes, nii et sõnumeid saatvate ja vastuvõtvate organisatsioonide koostalitlusvõime paraneks.
(11)
Ecma Internationali välja töötatud ECMA-402 puhul on tegemist üldise mitmeotstarbelise programmeerimiskeelega, mida on kirjeldatud mitmes spetsifikatsioonis, mis kohanduvad eri keelte ja riikide poolt kasutatud lingvistiliste ja kultuuriliste konventsioonidega. ECMAScripti kasutatakse veebis laialdaselt programmeerimiskeelena, seda ka Euroopas. Selle kasutusala on väga laiaulatuslik, hõlmates veebiklientidel põhinevaid rakendusi, nagu veebibrauserid, või serveripõhiseid rakendusi, nagu elektrooniline pangandus, e-posti serverid või isegi arvutimängud, ning see kujutab endast ka veebis kasutatavat olulist programmeerimiskeelt. ECMA-402ga kaasnev internatsionaliseerimine on mitmekeelsele Euroopa keskkonnale eriti oluline ECMAScripti edasiarendus. ECMAScripti spetsifikatsioonid ja standardid parandavad oluliselt koostalitlusvõimet ning need lisatakse väga sageli siseriiklikesse riigihankeid käsitlevatesse koostalitlusvõime standardite ja spetsifikatsioonide loeteludesse.
(12)
Veebikonsortsiumi (W3C) loodud W3C XML kujutab endast omavahel seotud andmete struktureerimise spetsifikatsioonide paketti, millega edendatakse laiendatavat teabe- ja arvutusressursside vahetust. XMLi versioon 1.0 on üks kõige enam kasutatavaid struktureeritud teabe vahetuse vorminguid ning mitmed teised andmevormingu spetsifikatsioonid luuakse XMLi laienduste alusel. XMLi versiooni 1.0 ulatuslik kasutamine nii inimeste- kui ka arvutitevahelises suhtlusvormingus toimuvas teabevahetuses on muutnud selle enamiku internetikasutajate jaoks väga oluliseks rakenduseks. Hangete korraldajad peavad valima sellised spetsifikatsioonid, mis on kooskõlas hanketingimustega. XMLi ulatuslik kasutuselevõtt maailma andmebaasides ja võrkudes näitab, et tulevikus on rakenduste, teenuste ja toodete puhul veel pikka aega tegemist üldise IKT koostalitlusvõime olulise vorminguga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
IKT tehnilised spetsifikatsioonid, millele saab riigihangetes viidata, esitatakse lisas.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 3. aprill 2014