PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/11
ze dne 6. ledna 2015
o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Kranjska klobasa (CHZO))
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 a čl. 52 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení (EU) č. 1151/2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (2).
(2)
Žádost o zápis názvu „Kranjska klobasa“ předložená Slovinskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (3).
(3)
Proti tomuto zápisu podalo Německo dne 3. července 2012, Chorvatsko dne 16. srpna 2012 a Rakousko dne 17. srpna 2012 námitku v souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 510/2006 (4). Námitky byly shledány přípustnými.
(4)
Dopisem ze dne 24. října 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby zahájily odpovídající konzultace a pokusily se do šesti měsíců dospět k vzájemné dohodě v souladu s jejich vnitřními postupy.
(5)
Slovinsko dosáhlo dohody s Německem a Rakouskem. Naproti tomu se nedohodlo s Chorvatskem.
(6)
Vzhledem k tomu, že se Slovinsko a Chorvatsko ve stanovené lhůtě nedohodly, měla by Komise přijmout rozhodnutí v souladu s postupem podle čl. 52 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012.
(7)
Pokud jde o údajné nedodržení ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 510/2006, který byl nahrazen čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 a týká se vymezení zeměpisné oblasti, tj. tvrzení, že produkt nepochází z určitého místa, regionu nebo země, nebo že spotřebitel je uváděn v omyl, nebyla zjištěna žádná zjevná chyba. Pokud jde o údajné nedodržení ustanovení týkající se užívání názvu země, které bylo povoleno pouze ve výjimečných případech, „Kranjska“ není názvem země, ale (bývalého) regionu. Kromě toho nařízení (EU) č. 1151/2012 nestanoví pro chráněná zeměpisná označení používání názvu země ve výjimečných případech. Pokud jde o tvrzení, že se zeměpisná oblast nevyznačuje žádnými přírodními charakteristikami, které ji odlišují od sousedních oblastí, opodstatněnost tohoto tvrzení není nutné zkoumat, neboť to nařízení (EU) č. 1151/2012 nevyžaduje.
(8)
Komise došla k názoru, že názvy „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“ a „Bauernkrainer“ na jedné straně a „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“ na straně druhé jsou názvy podobných klobás v němčině a chorvatštině a mají společný historický původ vztahující se k bývalému regionu „Kranjska“, který již v současnosti administrativně neexistuje. Jelikož tato označení mají společný původ a vzhledem k tomu, že se dané produkty vzhledově podobají, mohlo by uplatnění ochrany podle článku 13 nařízení (EU) č. 1151/2012, a zejména jeho odst. 1 písm. b), vést k tomu, že by případná registrace produktu „Kranjska klobasa“ znemožnila producentům, kteří nesplní požadavky specifikace „Kranjska klobasa“, používat výrazy „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“, „Bauernkrainer“, „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“.
(9)
Z důkazů vyplývá, že užíváním názvů „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“, „Bauernkrainer“, „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“, které odkazují na produkty, jež mají společný původ s produktem „Kranjska klobasa“, nebylo zamýšleno využívat pověsti označení „Kranjska klobasa“ a že spotřebitel nebyl ani nemohl být uveden v omyl, pokud jde o skutečný původ produktů. Kromě toho bylo prokázáno, že uvedená označení byla v souladu s právem používána nepřetržitě a řádně po dobu nejméně 25 let předtím, než byla Komisi podána žádost o zápis názvu „Kranjska klobasa“.
(10)
Je však třeba poznamenat, že v němčině výraz „Krainer“ a jeho složeniny za dvě století zcela ztratily zeměpisnou vazbu na region Kraňsko. Potvrzuje to skutečnost, že obě dohody, které Německo uzavřelo s Rakouskem a Slovinskem, uznávají, že použití názvů „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“ a „Bauernkrainer“ nemá být považováno za zneužití názvu „Kranjska klobasa“.
(11)
Z výše uvedených důvodů a v zájmu spravedlnosti a tradičních zvyklostí, bez ohledu na to, zda názvy „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“, „Bauernkrainer“, „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“ mají být považované za druhový výraz podle článku 41 nařízení (EU) č. 1151/2012, a za předpokladu, že jsou dodrženy zásady a předpisy platné v právním řádu Unie, má být i nadále možné volně bez časového omezení používat výrazy „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“ a „Bauernkrainer“ a používání výrazů „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“ by mělo být povoleno na maximálně dlouhé přechodné období podle čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012.
(12)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012 zakazuje zápis názvů, které se staly druhovými. Oponenti tvrdili, že spotřebitelé v Rakousku, Chorvatsku a Německu si daná označení používaná na jejich trzích, jako např. „Krainer“, „Krainer Wurst“, „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“, nespojují s určitým regionem. Zatímco označení navržené k zapsání zní „Kranjska klobasa“, průkazní podklady uvedené v námitce oponentů se vztahují k údajnému obecnému používání názvu „Krainer“, „Krainer Wurst“, „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“ v Rakousku, Chorvatsku a Německu, a nikoli k názvu „Kranjska klobasa“. Oponenti neberou v úvahu situaci ve Slovinsku. V námitce oponentů nebyly předloženy žádné důkazy, jež by prokazovaly obecné používání označení, které by obsahovalo název navržený k zapsání nebo z něho sestávalo. Proto nelze na základě předložených informací považovat označení „Kranjska klobasa“ za druhové, a nejedná se tedy o nedodržení ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012.
(13)
Zatímco název „Kranjska klobasa“ je chráněn jako celek, jinou než zeměpisnou část tohoto názvu lze používat (i v překladu) po celé Unii, pokud jsou dodrženy zásady a předpisy platné v právním řádu Unie.
(14)
Na základě výše uvedených skutečností by tedy označení „Kranjska klobasa“ mělo být zapsáno do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Označení „Kranjska klobasa“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
Označení uvedené v prvním pododstavci označuje produkt ze třídy 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (5).
Článek 2
Názvy „Krainer“, „Käsekrainer“, „Schweinskrainer“, „Osterkrainer“ a „Bauernkrainer“ se smějí nadále používat na území Unie, pokud jsou dodrženy zásady a předpisy jejího právního řádu.
Názvy „Kranjska“ a „Kranjska kobasica“ se smějí používat k označení klobás, které neodpovídají specifikaci produktu „Kranjska klobasa“, po dobu patnácti let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2015.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/11,
6. jaanuar 2015,
millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kranjska klobasa (KGT)]
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (1), eriti selle artikli 15 lõiget 2 ja artikli 52 lõike 3 punkti b,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrus (EL) nr 1151/2012 jõustus 3. jaanuaril 2013. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 (2).
(2)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule on Sloveenia taotlus nimetuse „Kranjska klobasa” registreerimiseks avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (3).
(3)
Saksamaa esitas 3. juulil 2012, Horvaatia 16. augustil 2012 ning Austria 17. augustil 2012 registreerimisele vastuväited vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 7 lõikele 1. Vastuväited loeti nõuetekohasteks.
(4)
Komisjon kutsus oma 24. oktoobri 2012. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et kuue kuu jooksul jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.
(5)
Kokkuleppe saavutasid Sloveenia ja Saksamaa ning Sloveenia ja Austria. Seevastu ei jõudnud omavahel kokkuleppele Sloveenia ja Horvaatia.
(6)
Kuna Sloveenia ja Horvaatia ei suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusele.
(7)
Kui rääkida väidetavast mittevastavusest määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 punktile b (asendatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikega 2) seoses geograafilise piirkonna piiritlemisega (st et toode ei ole pärit teatavast kohast, piirkonnast või riigist) või tarbija eksitamisega, siis ühtegi ilmset viga ei tuvastatud. Selgituseks väidetava rikkumise kohta seoses riigi nime kasutamisega, mis on lubatud erandjuhul, tuleb märkida, et Kranjska ei ole riigi, vaid (endise) piirkonna nimi. Lisaks sellele ei ole määrusega (EL) nr 1151/2012 ette nähtud, et kaitstud geograafiliste tähiste puhul kasutatakse riigi nime ainult erandjuhtudel. Väidet, mille kohaselt geograafilisel piirkonnal ei ole looduslikke eripärasid, mis eristaks seda naaberpiirkondadest, ei ole sisuliselt hinnata vaja, sest määrusega (EL) nr 1151/2012 ei ole seda ette nähtud.
(8)
Nimede Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer ja Bauernkrainer ning nimede Kranjska ja Kranjska Kobasica puhul leiti, et tegemist on vastavalt saksa- ja horvaadikeelsete sarnaste vorstinimedega, millel on ühine ajalooline päritolu, mis osutab endisele Kranjska piirkonnale, mida halduslikult enam ei eksisteeri. Kuna nimetustel on ühine päritolu ja toodetel on ka väliseid sarnasusi, peaks määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 13 ja eelkõige kõnealuse artikli lõike 1 punktiga b ette nähtud kaitse kohaldamine juhul, kui nimetus „Kranjska klobasa” registreeritakse, takistama tootjatel, kes ei järgi toote „Kranjska klobasa” spetsifikaati, nimede Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska ja Kranjska Kobasica kasutamist.
(9)
Selge on see, et nimede Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska ja Kranjska Kobasica kasutamisega selliste toodete puhul, millel on ühine päritolu tootega „Kranjska klobasa”, ei kavatsetud viimatinimetatud nimetuse tuntust ära kasutada, ning et tarbijat ei ole toodete tegeliku päritolu osas eksitatud ja seda ei olnudki võimalik teha. Lisaks esitati tõendid, et kõnealuseid nimesid on õiguspäraselt pidevalt ja muutumatult kasutatud vähemalt 25 aastat enne seda, kui nimetuse „Kranjska klobasa” registreerimistaotlus komisjonile esitati.
(10)
Siiski tuleb märkida, et saksa keeles on nime Krainer geograafiline seos Kranjska piirkonnaga 200 aasta jooksul peaaegu täielikult kaduma läinud. Seda kinnitab asjaolu, et nii Saksamaa kui ka Austriaga saavutatud kokkulepetes möönis Sloveenia, et nimesid Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer ei tohiks käsitada nimetuse „Kranjska klobasa” väärtarvitamisena.
(11)
Eespool nimetatud põhjustel ning õigluse ja tavapärase kasutuse huvides, olenemata sellest, kas nimesid Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer, Kranjska ja Kranjska Kobasica käsitatakse üldnimetusena vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 41, ning tingimusel, et järgitakse Euroopa Liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju, tuleks nimede Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer, Bauernkrainer vaba kasutamine säilitada ilma ajaliste piiranguteta, ning nimede Kranjska ja Kranjska Kobasica kasutamine peaks olema lubatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikega 2 ettenähtud maksimaalseks üleminekuperioodiks.
(12)
Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõike 1 kohaselt on keelatud registreerida nimetusi, mis on muutunud üldnimetuseks. Vastuväidetes esitatud teabe põhjal ei seosta Austria, Horvaatia ja Saksamaa tarbijad nende turgudel kasutatavaid selliseid nimesid nagu Krainer, Krainer Wurst, Kranjska ja Kranjska Kobasica konkreetse päritoluga. Ehkki registreerida soovitud nimetus on „Kranjska klobasa”, osutatakse vastuväidetes esitatud tõendites nimede Krainer, Krainer Wurst, Kranjska ja Kranjska Kobasica ja mitte nimetuse „Kranjska klobasa” väidetavale üldkasutusele Austrias, Horvaatias ja Saksamaal. Vastuväidetes ei võeta arvesse olukorda Sloveenias. Vastuväiteavaldustes ei ole esitatud ühtegi tõendit registreerida soovitud nimetuse koostisosa üldise kasutamise kohta. Seepärast ei saa esitatud teabe põhjal nimetust „Kranjska klobasa” käsitada üldnimetusena ning puudub mittevastavus määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikele 1.
(13)
Võttes arvesse, et kaitse on antud nimetusele „Kranjska klobasa” tervikuna, võib kasutada selle nimetuse muud kui geograafilist koostisosa (sealhulgas tõlgituna) kogu Euroopa Liidus, tingimusel et järgitakse Euroopa Liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.
(14)
Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Kranjska klobasa” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.
(15)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Nimetus „Kranjska klobasa” (KGT) registreeritakse.
Käesoleva artikli esimeses lõigus esitatud nimetus osutab komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (5) XI lisa klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)” kuuluvale tootele.
Artikkel 2
Nimede Krainer, Käsekrainer, Schweinskrainer, Osterkrainer ja Bauernkrainer kasutamist võib jätkata liidu territooriumil tingimusel, et järgitakse Euroopa Liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.
Nimesid Kranjska ja Kranjska Kobasica võib viieteistkümne aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutada selliste vorstide tähistamiseks, mis ei vasta toote „Kranjska klobasa” spetsifikaadile.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 6. jaanuar 2015