PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 484/2014,
12. mai 2014,
millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 50a lõike 4 kolmandat lõiku ja artikli 50c lõike 3 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) kohaselt esitavad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud praegu oma omavahendite nõuete järgimise kohta aruandeid kord kvartalis. Selleks et vähendada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud aruandekuupäevade ning kesksetele vastaspooltele hüpoteetilise kapitali arvutamise ja sellega seotud teabe edastamiseks kehtestatud kuupäevade vahelisi erinevusi, peaksid kesksetele vastaspooltele kehtestatud edastatava teabe kuupäevad hõlmama vähemalt aruandekuupäevi, mis on kehtestatud juba krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe sagedasem esitamine võtaks arvesse ka asjaolu, et kolmandates riikides asutatud kliirivatel liikmetel võivad olla erinevad teabe esitamise kuupäevad. Lisaks võib esineda suuri erinevusi omavahendite nõuetes ning selleks, et kliirivatel liikmetel ja nende pädevatel asutustel oleks ajakohastatud teave nende nõuete kohta, võivad nad soovida jälgida neid riskipositsioone sagedamini kui kord kvartalis.
(2)
Tavaolukorras ei peaks kesksete vastaspoolte teabe esitamise kuupäevad olema rohkem kui nädal pärast arvutamise kuupäeva. Nädal on piisav selleks, et kesksed vastaspooled saaksid enne nõutud andmete esitamist teha kõik sisemised kontrollid ja vajaliku heakskiitmise protsessi. Kui keskne vastaspool töötab välja täielikult automatiseeritud süsteemi, võib teabe esitamise kuupäev olla arvutamise kuupäeva lähedal. Praegu ei pruugi kesksetel vastaspooltel siiski olla suutlikust, et teha kogu protsess selle aja jooksul, ning seepärast võib neil olla vaja esmalt arendada oma sisemisi protsesse ja infrastruktuuri, et see võimalik oleks. Eelnevat arvesse võttes tuleks kehtestada üleminekusäte, et anda kesksetele vastaspooltele piisavalt aega vajalike sisemiste protsesside ja infrastruktuuride arendamiseks ning samal ajal hakata edastama hüpoteetilise kapitaliga seotud teavet nende kliirivatele liikmetele.
(3)
Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kaetaks kliiriva liikme poolt kohustuste mittetäitmisega seotud kahjud esmalt kohustusi mittetäitva liikme enda alustamise tagatisega ja tagatisfondi osamaksuga. Kui need ei ole piisavad, kaetakse kahju eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille kesksed vastaspooled on maksnud oma vastavatesse tagatiskaskaadidesse, ning oma lepingulisi kohustusi täitvate liikmete eelrahastatud tagatisfondi osamaksudest. Kõnealusel perioodil tuleks teabe esitamise sagedust suurendada, et ülejäänud kohustusi täitvad kliirivad liikmed ja pädevad asutused saaksid hüpoteetilise kapitali kohta pidevalt ajakohastatud teavet, mida on vaja kliirivate liikmete omavahendite nõuete arvutamiseks. Kesksetel vastaspooltel peaks olema tehniline suutlikkus ja sisemised protsessid, et arvutada hüpoteetiline kapital ja esitada sellega seotud teave kõnealustes stressiolukordades.
(4)
Vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012 peab keskne vastaspool taastama oma eelrahastatud enda rahalised vahendid tagatiskaskaadis ühe kuu jooksul. Seepärast peaks arvutuste ja teabe esitamise sagedus sellistes olukordades olema tavalisest suurem. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe igapäevane esitamine ei pruugi olla väga otstarbekas, sest kahju kogusumma kindlakstegemine pärast kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist võib võtta aega. Arvestades paljude eri stsenaariumide võimalikkust, peaks pädevatel asutustel olema ka võimalus nõuda stressiperioodidel sagedasemat teabe esitamist, tuginedes olukorra hinnangule, milles tuleks arvesse võtta kesksel vastaspoolel kasutada olevate eelrahastatud rahaliste vahendite (nii keskse vastaspoole enda kui ka kliirivate liikmete sisse makstud) tegelikku või prognoositavat kasutamise taset. Suuremat sagedust tuleks kohaldada seni, kuni nende vahendite tase vastab taas asjaomaste õigusaktidega nõutud tasemele.
(5)
Teabe sage esitamine stressiperioodidel võib olla äsja kehtestatud teabe esitamise nõude tõttu koormav. Selle tehniline rakendamine võib tekitada vähemalt mõnele kesksele vastaspoolele probleeme. Selle leevendamiseks on asjakohane kehtestada teabe sagedasema esitamise nõude kohaldamiseks hilisem kuupäev. See võimaldab kesksetel vastaspooltel parandada oma sisemisi protsesse ning täiustada oma süsteeme.
(6)
Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna käsitlevad keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitali arvutamist ja selle kohta teabe esitamist. Selleks et tagada kõnealuste samal ajal jõustuvate sätete omavaheline kooskõla ning anda neist tulenevaid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 648/2012 ette nähtud asjaomased rakenduslikud tehnilised standardid ühes määruses.
(7)
Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.
(8)
Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikes 3 nõutud arvutuse sagedus ja kuupäevad
1. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikes 3 osutatud arvutus tehakse kord kuus, välja arvatud juhul, kui kasutatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kaalutlusõigust, mille korral arvutamise sagedus on kord nädalas või kord päevas.
2. Kui lõikes 1 osutatud arvutust tehakse sagedusega kord kuus, kohaldab keskne vastaspool mõlemat järgmist nõuet:
a)
kõnealune arvutus tehakse järgmiste kuupäevade (esitatava teabe kuupäevad) seisuga:
31. jaanuar, 28. veebruar (või liigaastal 29. veebruar), 31. märts, 30. aprill, 31. mai, 30. juuni, 31. juuli, 31. august, 30. september, 31. oktoober, 30. november, 31. detsember;
b)
päevad, mil keskne vastaspool selle arvutuse teeb (arvutamise kuupäevad), on vastavalt:
1. veebruar, 1. märts, 1. aprill, 1. mai, 1. juuni, 1. juuli, 1. august, 1. september, 1. oktoober, 1. november, 1. detsember, 1. jaanuar.
3. Kui lõikes 1 osutatud sageduseks on kord nädalas või kord päevas, peab esimese arvutuse tegemise kuupäev olema päev pärast seda, mil pädev asutus esitas nõudmise. Esimene esitatava teabe kuupäev on päev, mil pädev asutus nõudmise esitas. Järgnevate arvutuste puhul on esitatava teabe kuupäev päev enne arvutamise kuupäeva. Kui arvutus tehakse kord nädalas, peab arvutamise kuupäevade vahele jääma viis tööpäeva.
4. Kui arvutamise kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, tehakse arvutus sellele järgneval tööpäeval.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõikes 2 ja artikli 89 lõikes 5a nõutud teabe esitamise sagedus, kuupäevad ja ühtne vorm
1. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõikes 2 ning vajaduse korral määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmandas lõigus nõutud teabe esitamine toimub kord kuus, välja arvatud juhul, kui kasutatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kaalutlusõigust, mille korral teabe esitamise sagedus on kord nädalas või kord päevas.
2. Kui lõike 1 kohane teabe esitamine toimub kord kuus, on teabe esitamise kuupäev viis tööpäeva alates artiklis 1 sätestatud arvutamise kuupäevast või võimaluse korral veelgi varasem.
3. Kui lõike 1 kohane teabe esitamine toimub kord päevas või kord nädalas, on teabe esitamise kuupäev arvutamise kuupäevale järgnev päev.
4. Kui teabe esitamise kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, esitatakse teave sellele järgneval tööpäeval.
5. Keskne vastaspool kasutab lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks I lisas esitatud vormi („Hüpoteetilise kapitaliga seotud teave”), mis on täidetud vastavalt II lisas sätestatud juhistele („Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe esitamise juhised”).
Artikkel 3
Tingimused, mille korral võib arvutamise ja teabe esitamise sagedust suurendada vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikele 3 ja artikli 50c lõikele 2
1. Kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu pädevad asutused võivad nõuda mis tahes keskselt vastaspoolelt, milles asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, et ta teeks artikli 1 lõikes 1 osutatud arvutuse ja esitaks artikli 2 lõikes 1 osutatud teabe kas kord päevas või kord nädalas ühel järgmisest juhtudest:
a)
kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama mis tahes osa eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille ta maksis tagatiskaskaadi, vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 43;
b)
kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama kohustusi täitvate kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud makseid vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 42.
2. Pädevad asutused võtavad lõikes 1 sätestatud sageduste kord päevas ja kord nädalas vahel valiku tegemisel aluseks eelrahastatud rahaliste vahendite kasutamise tegeliku või prognoositava taseme.
3. Kui pädevad asutused nõuavad keskselt vastaspoolelt vastavalt lõike 1 punktile a suurema sagedusega arvutamist ja teabe esitamist, kohaldatakse suuremat sagedust seni, kuni eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool maksis tagatiskaskaadi, on taastatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 (4) artiklis 35 sätestatud tasemel.
4. Kui pädevad asutused nõuavad keskselt vastaspoolelt vastavalt lõike 1 punktile b suurema sagedusega arvutamist ja teabe esitamist, kohaldatakse suuremat sagedust seni, kuni kohustusi täitvate keskse vastaspoole kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud osamaksude tase on taas saavutanud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 42 sätestatud taseme.
Artikkel 4
Üleminekusätted
Erandina artikli 2 lõikest 2 edastavad kesksed vastaspooled käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2014 kõnealuses lõikes osutatud teabe hiljemalt viisteist tööpäeva pärast esitatava teabe kuupäeva või võimaluse korral varem.
Artikkel 5
Jõustumine ja kohaldamise kuupäev
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 2. juunist 2014, välja arvatud artikli 1 lõige 3, artikli 2 lõige 3 ja artikkel 3, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. mai 2014