NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 56/2013,
16. jaanuar 2013,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I ja IV lisa
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 23 esimest lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomadel transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEd) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Seda kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.
(2)
Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et mäletsejalistele on keelatud sööta loomadelt pärit valke. Sama määruse artikli 7 lõikega 2 on seda keeldu laiendatud muudele loomadele peale mäletsejaliste ning seda keeldu on piiratud kõnealustele loomadele loomsete saaduste söötmise osas vastavalt kõnealuse määruse IV lisale.
(3)
Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisaga laiendatakse artikli 7 lõikes 1 sätestatud keeldu, keelates muu hulgas töödeldud loomseid valke sööta mittemäletsejalistele põllumajandusloomadele, välja arvatud lihasööjatele karusloomadele. Erandina sätestatud keeldudest ja teatud eritingimustel on IV lisaga lubatud sööta mittemäletsejalistele põllumajandusloomadele teatavaid töödeldud loomseid valke.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1069/2009, (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)) (2) artikliga 11 on keelatud teatavat liiki maismaaloomade, välja arvatud karusloomade söötmine töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest. Sama artikliga on keelatud ka tehistingimustes peetavate kalade söötmine töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liiki tehistingimustes peetavate kalade kehadest või kehaosadest.
(5)
16. juulil 2010 võeti vastu komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „TSE tegevuskava nr 2: Strateegiadokument transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta aastateks 2010-2015” (3). Selles on kirjeldatud võimalikke muudatusi, mida võidakse tulevikus teha transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid käsitlevatesse liidu õigusaktidesse. Samuti rõhutatakse selles, et transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid käsitlevate eeskirjade läbivaatamine peaks eelkõige põhinema uute meetmete kontrolli ja jõustamisega seotud teaduslikel andmetel ja tehnilistel kaalutlustel.
(6)
Kõnealuses teatises on muu hulgas käsitletud ka praegustes liidu õigusaktides sätestatud söödakeelu eeskirjade läbivaatamist. Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni (BIOHAZ) 24. jaanuaril 2007 (4) ja 17. novembril 2007 (5) välja antud kahe teadusliku arvamuse põhjal on teatises tunnistatud, et mittemäletsejalistest põllumajandusloomadel ei ole looduslikes tingimustes transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat tuvastatud ning veiste spongioosse entsefalopaatia ülekandmise risk mittemäletsejalistelt mittemäletsejalistele on väike, juhul kui välditakse liigisisest ringlussevõttu. Teatises järeldatakse seetõttu, et kaaluda tuleks mittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude keelu kõrvaldamist mittemäletsejaliste sööda puhul, kuid ei tohiks kõrvaldada kehtivat liigisisese ringlussevõtu keeldu ning keeld tuleks kõrvalda üksnes juhul, kui kasutada saab ka valideeritud analüüsimeetodeid töödeldud loomse valgu päritoluliigi määramiseks ning eri liikidelt saadud töödeldud loomsete valkude õige suunamise kord on sisse seatud.
(7)
Nõukogu võttis 29. novembril 2010 vastu järeldused kõnealuse teatise kohta (6). Järeldustes tunnistatakse, kui oluline on töödeldud loomsete valkude põllumajandusloomadele söötmise keeld veiste spongioosse entsefalopaatia leviku ennetamisel toiduahela kaudu, mistõttu on sellel tähtis osa kõnealusesse haigusesse haigestumise vähendamisel veisepopulatsioonis. Lisaks on neis järeldustes leitud, et mittemäletsejaliste töödeldud loomsete valkude võimaliku taaskasutusse võtmise eeltingimus muudele mittemäletsejaliste liikidele söötmiseks on tõhusate ja valideeritud testide kättesaadavus, et eristada eri liikidelt saadud töödeldud loomseid valkusid, ning põhjalike analüüside tegemine nõuete leevendamise riskide kohta seoses loomade tervishoiu ja rahvatervisega.
(8)
EFSA bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 9. detsembril 2010 vastu teadusliku arvamuse töödeldud loomsetest valkudest põhjustatud kvantitatiivse riski hindamise läbivaatamise kohta veiste spongioosse entsefalopaatia korral (7). Arvamuses järeldati, et „veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate liidu 2009. aasta seireandmete põhjal, eeldades 0,1 protsendilist saastumist (töödeldud loomsete valkude tuvastamise piirmäär söödas) mittemäletsejaliste töödeldud loomsete valkudega ning arvestades EFSA kasutatavat töödeldud loomsete valkudega seotud kvantitatiivse riski hindamise mudelit, oleks hinnanguline keskmine veiste spongioosse entsefalopaatia nakkavuse koormus, mis võib aasta jooksul sattuda loomasööta liidus, 50 % annusest, mille kaudu võivad veised suu kaudu nakatuda, ehk 0,2.” Selles esitatud hinnangu põhjal „tähendaks see, et igal aastal nakatub 95 protsendillise kindlusega liidu veisepopulatsioonis veiste spongioossesse entsefalopaatiasse vähem kui üks loom lisaks.”
(9)
Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis proteiini nappuse ja selle pikaajalise probleemi võimalike lahenduste kohta Euroopa Liidus (8) kutsutakse komisjoni esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandlik ettepanek, millega lubataks tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) sööda tootmiseks, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu.
(10)
Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) vorme ning sellega seotud sööda ja toidu kontrolli käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise ja väljavaadete kohta (9) toetatakse - pidades eelkõige silmas valkude praegust puudujääki liidus - komisjoni ettepanekut kaotada liidu õigusaktidest töödeldud loomsete valkude kasutamise keeld mittemäletsejaliste söödas tingimusel, et seda kohaldatakse mittetaimtoiduliste suhtes ning et seda tehakse teatavatel tingimustel.
(11)
Resolutsioonis nõutakse, et töödeldud loomsete valkude tootmise ja steriliseerimise meetodid vastaksid loomsete kõrvalsaaduste määruse kõrgeimatele ohutusstandarditele ja eeskirjadele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1069/2009, ning kasutatakse uusimat ja turvalisimat tehnoloogiat. Selles nõutakse, et liigisisese ringlussevõtu kohta kehtivad keelud jääksid samaks, et eri loomaliikide töödeldud loomsete valkude tootmisliinid on täielikult eraldatud ning et nende tootmisliinide eraldamist kontrollivad liikmesriikide pädevad ametiasutused ja neid auditeerib komisjon. Lisaks on selles sätestatud, et enne söödakeelu kaotamise jõustumist peab olema kehtestatud usaldusväärne liigikohane meetod, mille abil määrata töödeldud loomset valku sisaldavas loomasöödas kindlaks valkude päritolu, et oleks võimalik välistada liigisisest ringlussevõttu ja töödeldud loomse valgu sisaldust, ning et 1. kategooria või 2. kategooria töödeldud loomsed valgud oleksid toorainena keelatud ja töödeldud loomse valgu tootmisel kasutataks ainult inimtoiduks kõlblikku 3. kategooria toorainet. Resolutsiooniga keelatakse kasutada mäletsejate söödas mittemäletsejalistelt või mäletsejalistelt saadud töödeldud loomset valku.
(12)
Euroopa Liidu referentlabor loomasöödas sisalduvate loomsete valkude jaoks valideeris 9. märtsil 2012 uue DNA-põhise diagnostilise meetodi, mille abil on võimalik tuvastada väga väikeses koguses mäletsejalistelt saadud toorainet, mida võib söödas leiduda (10). Seda meetodit võib kasutada töödeldud loomsete valkude ja töödeldud loomseid valkusid sisaldava segajõusööda korrapäraseks kontrollimiseks, et teha kindlaks, kas see ei sisalda mäletsejaliste valku.
(13)
Praegu ei ole valideeritud diagnostilist meetodit, mille abil oleks võimalik tuvastada sigadelt ja kodulindudelt saadud tooraine olemasolu söödas. Seega ei oleks võimalik kontrollida liigisisese ringlussevõtu keelu nõuetekohast rakendamist, kui uuesti lubataks kasutada sigadelt saadud töödeldud loomset valku kodulindude söödas ja kodulindudelt saadud töödeldud loomset valku sigade söödas.
(14)
Vesiviljelustoodete tootmisel ei ole liigisisese ringlussevõtu keelu täitmisega probleeme, kuna praegused suunamise nõuded kalajahu kasutamiseks vesiviljelusloomade söödas on juba osutunud tõhusateks.
(15)
Mittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomseid valkusid ja töödeldud loomseid valkusid sisaldavat sööta, välja arvatud kalajahu ja kalajahu sisaldav segajõusööt, mida on juba lubatud sööta mittemäletsejalistele loomadele, tuleks seega uuesti lubada kasutada vesiviljelusloomade söötmiseks. Selleks et vältida ristsaastumise ohtu mäletsejaliste valguga, tuleks nende toodete kogumisel, transportimisel ja töötlemisel kohaldada rangeid nõudeid. Lisaks tuleks töödeldud loomsetest valkudest ja töödeldud loomseid valkusid sisaldavast segajõusöödast võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, kas ei esine ristsaastumist mäletsejaliste valguga.
(16)
Seega tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisas sätestatud keeld, mille kohaselt ei tohi vesiviljelusloomadele sööta mittemäletsejalistelt loomadelt saadud töödeldud loomseid valkusid. Liidu õigusaktide selguse huvides on asjakohane asendada IV lisa tervikuna käesolevas määruses sätestatud IV lisaga.
(17)
Määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisa punktis 1 on viidatud sööda ja muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste mõistetele, mis on sätestatud liidu õigusaktides, mis on praeguseks kehtetuks tunnistatud. Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks need viited asendada viidetega vastavatele mõistetele praegu jõusolevates õigusaktides. Määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisa tuleks seega muuta vastavalt käesoleva määruse lisale.
(18)
Kuna liikmesriikidel ja söödasektori ettevõtjatel on vaja piisavat aega oma kontrollimenetluste kohandamiseks käesoleva määrusega ettenähtud uute nõuetega, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada vahetult pärast selle jõustumist.
(19)
Määrust (EÜ) nr 999/2001 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(20)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 999/2001 I ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juunist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. jaanuar 2013