ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/529,
21. jaanuar 2015,
millega muudetakse otsust EKP/2004/3 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (EKP/2015/1)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.3,
võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord, (1) eelkõige selle artiklit 23,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 1024/2013, (2) millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, eesmärgiga aidata kaasa krediidiasutuste turvalisusele ja usaldusväärsusele ning finantsturgude stabiilsusele liidus, võttes täiel määral ja kohusetundlikult arvesse siseturu ühtsust ja terviklikkust. Need eriülesanded on lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesandele aluslepingu artikli 127 lõike 5 alusel, mille kohaselt tuleb kaasa aidata krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele pädevate asutuste poolt.
(2)
Otsust EKP/2004/3 (3) muudeti otsusega EKP/2011/6, (4) et tagada avaliku huvi kaitse finantssüsteemi stabiilsuse osas liidus ja liikmesriikides seoses juurdepääsuga EKP dokumentidele, mis käsitlevad EKP tegevust ja poliitikat või EKP poolt vastu võetud või hoitud otsuseid finantsstabiilsuse valdkonnas, samuti dokumentidele, mis on seotud EKP poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule osutatud toetusega.
(3)
Esimese põhjenduses osutatud eriülesande teostamisel koostab või hoiab EKP dokumente, mis on seotud krediidiasutuste finantsjärelevalvega. Need dokumendid on EKP dokumendid otsuse EKP/2004/3 tähenduses.
(4)
Tuleb tagada avaliku huvi kaitse liidu või liikmesriigi poliitika osas, mis on seotud krediidiasutuste finantsjärelevalvega, juurdepääsutaotluste kontekstis EKP dokumentidele. Samuti tuleb tagada avaliku huvi kaitse seoses järelevalvelise kontrolli eesmärgiga.
(5)
Kooskõlas otsusena EKP/2004/2 vastu võetud Euroopa Keskpanga kodukorra artikliga 23.1 on EKP otsuseid tegevate organite ja mis tahes muude nende poolt asutatud komiteede või rühmade, järelevalvenõukogu, selle juhtkomitee ja ajutise allstruktuuri menetlused konfidentsiaalsed, välja arvatud juhul, kui EKP nõukogu volitab EKP presidenti avalikustama arutelude tulemuse. Enne järelevalvenõukogu, selle juhtkomitee ja ajutise allstruktuuri menetlusega seotud otsuse tegemist konsulteerib president järelevalvenõukogu esimehega.
(6)
Kehtiv liidu õigus on asjakohane pädevate asutuste valduses oleva teabe avaldamise ja konfidentsiaalsuse osas krediidiasutuste finantsjärelevalve teostamisel, võttes eelkõige arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6).
(7)
Muutused liikmesriikide majanduses ja finantsturgudel ning nende mõju EKP rahapoliitika teostamisele ja/või finantssüsteemi stabiilsusele liidus või liikmesriigis on suurendanud koostöövajadust EKP ja liikmesriikide asutuste vahel ning EKP ja Euroopa ja rahvusvaheliste institutsioonide või asutuste vahel. Ülioluliseks on osutunud EKP võime edastada Euroopa ja liikmesriikide asutustele asjakohaseid ja otsekoheseid sõnumeid, et täita oma volitust avaliku huvi teenimisel kõige tulemuslikumalt. Sellega võib kaasneda mitteametlike ja konfidentsiaalsete teadete vajadus, mida ei tohiks pärssida võimalik avaldamine.
(8)
Konkreetselt võib EKP-l esineda vajadus suhelda riiklike asutustega, liidu institutsioonidega, järelevalveasutustega ja haldusorganitega kolmandates riikides seoses järgmisega: a) EKPSi toetus liidu üldisele majanduspoliitikale aluslepingu artikli 127 lõike 1 alusel; b) EKPSi kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisel aluslepingu artikli 127 lõike 5 alusel ja c) ülesanded, mis on EKP-le antud määruse (EL) nr 1024/2013 alusel. Eelkõige määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 2 alusel on EKP ja riiklikud pädevad asutused kohustatud tegema heauskset koostööd ja vahetama teavet. EKP teeb EKPSi ülesannetes koostööd ka rahvusvahelisel tasandil. Selleks, et EKP saaks teha tulemuslikku koostööd, on oluline jätta vaba ruumi avatud ja konstruktiivsele mõtte- ja teabevahetusele nende asutuste, institutsioonide ja organite vahel. Seetõttu peaks EKP-l olema õigus kaitsta dokumente, mida vahetatakse osana koostööst riikide keskpankadega, riiklike pädevate asutustega, riiklike määratud asutustega ja muude asjaomaste asutustega.
(9)
Lisaks sellele tuleb kaitsta ka dokumente, mis on seotud EKPSi ülesandega edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist, kuna oluline on kaitsta dokumente, mille avaldamine võiks kahjustada avalikku huvi seoses finantsturu infrastruktuuride, makseskeemide ja makseteenuse pakkujate kindluse ja turvalisusega.
(10)
Seetõttu tuleb otsust EKP/2004/3 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Muudatused
Otsust EKP/2004/3 muudetakse järgmiselt:
1)
artiklisse 3 lisatakse järgmised mõisted:
„c) „riiklik pädev asutus” ja „riiklik määratud asutus”- määratlus nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (7);
d) „muud asjaomased asutused”- asjaomased riiklikud asutused, liidu institutsioonid, asutused, ametid ja ametkonnad, järelevalveasutused ja haldusorganid kolmandates riikides.
;
2)
artikli 4 lõike 1 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:
-
„EKP otsuseid tegevate organite, EKP järelevalvenõukogu või muude määruse (EL) nr 1024/2013 alusel asutatud asutuste menetluste konfidentsiaalsus,”
;
3)
artikli 4 lõike1 punkti a lisatakse järgmised taanded:
-
„liidu või liikmesriigi poliitika, mis on seotud krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste finantsjärelevalvega,
-
järelevalvelise uurimise eesmärk,
-
finantsturu infrastruktuuride, makseskeemide või makseteenuse pakkujate kindlus ja turvalisus.”
;
4)
artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Juurdepääsust EKP koostatud või saadud sisekasutuses olevale dokumendile, mis on osa EKP-sisestest arutlustest või eelkonsultatsioonidest ning EKP seisukohtade vahetustest RKPdega, riiklike pädevate asutustega või riiklike määratud asutustega, tuleb keelduda ka pärast otsuse vastuvõtmist, kui puudub ülekaalukas üldine huvi avalikustamiseks.
Juurdepääsust dokumentidele, mis kajastavad EKP seisukohtade vahetust muude asjaomaste asutustega, tuleb keelduda ka pärast otsuse vastuvõtmist, kui dokumendi avaldamine võiks oluliselt kahjustada EKP ülesannete tulemuslikku teostamist, kui puudub ülekaalukas üldine huvi avalikustamiseks.”
;
5)
artikli 7 lõikes 1 asendatakse „sekretariaadi ja keeleteenuste peadirektor” viitega „sekretariaadi peadirektor”.
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Frankfurt Maini ääres, 21. jaanuar 2015