PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 191/2014,
24. veebruar 2014,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 221/2008 (2) 17,1 %-lise lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrika Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Aafrika”) pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) impordi suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”).
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(2)
Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist laekus komisjonile 11. detsembril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid liidu kaks ainsat elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjat: äriühingud Cegasa Internacional SA ja Tosoh Hellas A.I.C. (edaspidi „taotluse esitajad”).
(3)
Taotlus põhines väitel, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule kahju tekitava dumpingu kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. märtsil 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, Lõuna-Aafrika eksportivale tootjale, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.
(7)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, kuulati ära.
(8)
Arvestades, et endast teatanud huvitatud isikuid oli vähe, ei olnud vaja teha huvitatud isikute väljavõttelist uuringut.
(9)
Küsimustiku vastused saadi Lõuna-Aafrika eksportivalt tootjalt, kahelt liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt, kes kuulusid samasse seotud äriühingute rühmitusse.
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Cegasa Internacional SA (edaspidi „Cegasa”)
-
Tosoh Hellas A.I.C („THA”)
b)
Lõuna-Aafrika eksportivad tootjad
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
c)
kasutajad
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
29. oktoobril 2013 avaldas komisjon kõigile huvitatud isikutele olulised tõsiasjad ja argumendid, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. Isikutele anti veel kord võimalus esitada oma kommentaarid ning soovijad said osaleda ärakuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. Komisjon kaalus huvitatud isikute kommentaare ning allpool on esitatud vastused neile.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(12)
Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode sama kui määruses (EÜ) nr 221/2008 määratletud toode, st Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit elektrolüütilised mangaandioksiidid (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidid), mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ja mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „läbivaatamisele kuuluv toode”). Läbivaatamisele kuuluvat toodet on kahte liiki: süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid.
(13)
Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud läbivaatamisele kuuluv toode ning eksportiva tootja toodetud ja omamaistel turgudel müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(14)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(15)
Pärast meetmete kehtestamist kahanes import Lõuna-Aafrikast liitu peaaegu olematuks ning aastatel 2010-2011 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid eksporditud kogused väga väikesed. Et hinnata, kas ainus teadaolev eksportiv tootja Delta EMD (Pty) Ltd. (edaspidi „Delta”) eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu dumpinguhindadega, saatis komisjon nimetatud äriühingule küsimustiku. Komisjon sai vastuse, mis sisaldas andmeid omamaise müügi, liitu suunatud ekspordi ja muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi kohta. Esitatud vastust kontrolliti allpool kirjeldatud viisil.
2.1. Normaalväärtus
(16)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti Delta omamaist müüki, et näha, kas samasuguse toote kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu suunatud ekspordi kogumahuga, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu läbivaatamisele kuuluva toote eksportmüügist liitu.
(17)
Läbivaatamisele kuuluva toote omamaine müük oli küll tüüpiline, kuid tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, sest Delta omamaine elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei olnud kasumlik. Seepärast arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(18)
Aluseks võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise tegelik kulu, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.
(19)
Müügi-, üld- ja halduskulud arvutati algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, sest Delta tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud ning kõnealuse määruse artikli 2 lõike 6 punkt a ja punkt b ei olnud kohaldatavad, kuna uurimine ei hõlmanud teisi eksportijaid ega tootjaid, ning Delta ei tegele sama üldkategooria teiste toodete müügiga. Seepärast peeti mõistlikuks meetodiks esialgse uurimise müügi-, üld- ja halduskulude kasutamist, mille tulemusena saadud osakaal oli peaaegu sama kui tegelikel müügi-, üld- ja halduskuludel.
(20)
Pärast andmete avaldamist palus Delta, et komisjon väljendaks arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel eespool kirjeldatud moel arvutatud müügi-, üld- ja halduskulusid osana tootmiskuludest, mitte käibest. Arvestades, et kogu omamaine müük ei olnud kasumlik, tähendaks käibe kasutamine müügi-, üld- ja halduskulude paisutamist. Komisjon aktsepteeris Delta väidet ning lisas normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulud protsendimäärana ühe kilo tootmiskuludest käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alusel.
(21)
Kasumi arvutamiseks kasutati sama metoodikat kui esialgses uurimises, st lähtuti Lõuna-Aafrikas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse turuintressimäärast vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Delta ei müü omamaisel turul muid tooteid ning teadaolevalt ei ole Lõuna-Aafrikas teisi elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjaid ega muid sama üldkategooria toodete tootjaid, kelle kasumi andmeid oleks saanud kasutada.
(22)
Pärast andmete avaldamist esitas liidu tootmisharu taotluse, et komisjon lähtuks normaalväärtuse arvutamisel müügist USAsse, sest selle funktsioon on sama kui omamaisel turul toimuval müügil, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
(23)
See taotlus lükati tagasi, sest normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kasutades sama metoodikat kui esialgses uurimises, ning seega toimus see kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõikega 9.
2.2. Ekspordihind
(24)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu väga väikestes kogustes ning need kogused müüdi otse liidus asuvale sõltumatule importijale. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinnaks hind, mille importija maksis Deltale.
2.3. Võrdlus
(25)
Ekspordihinna ja arvestusliku normaalväärtuse võrdlemisel võeti arvesse väidetavaid ja kinnitatud korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, st veokulusid, kindlustust, krediidikulusid ja käitluskulusid ekspordipoolel. Normaalväärtus arvutati tehasest hankimise tasandil ning selleks jäeti kõrvale veokulud ja krediidikulud. Pakendamise ja tehnilise abi kulusid kõrvale ei jäetud, sest need olid juba tootmiskuludesse sisse arvestatud ning seega sisaldasid neid nii ekspordihind kui ka arvestuslik normaalväärtus.
2.4. Dumpingumarginaal
(26)
Leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei müünud Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu dumpinguhinnaga. Samas olid asjaomased kogused äärmiselt väikesed ja seega ei saa ainult selle tõdemuse põhjal otsustada dumpingu kordumise tõenäosuse üle juhul, kui meetmed aeguvad.
3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(27)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi põhjal ei saanud teha mingeid järeldusi ja seepärast uuris komisjon, kas oli tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral dumping tõenäoliselt korduks. Selle tegevuse käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind Lõuna-Aafrikast teistesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas ning liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus.
3.1. Eksport Lõuna-Aafrikast muudesse sihtkohtadesse
(28)
Delta toodab nii leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Arvestades, et liidus on nõudlust leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ja (vähemal määral) ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, uuris komisjon mõlema liigi hindu ekspordil kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealust müüki võrreldi eespool kirjeldatud moel arvutatud arvestusliku normaalväärtusega, võttes arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindade võrreldavust.
(29)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal moodustas ligikaudu kaks kolmandikku kogu Delta ekspordist leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük USAsse, mis on Delta olulisim eksporditurg, ning see müük ei toimunud dumpinguhinnaga. Samas leiti, et muudesse sihtkohtadesse (nt Tai, Korea, Hiina, Brasiilia) müüdi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide väiksemates kogustes ning see eksport toimus dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2-21 %. Lisaks leiti, et muudesse sihtkohtadesse eksporditud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük toimus valdavalt madalate hindadega ja väikestes kogustes ning dumpingumarginaalid olid kõrgemad, jäädes vahemikku 13-66 %.
(30)
Pärast andmete avaldamist väitis liidu tootmisharu, et komisjon ei tohiks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAsse toimunud müüki arvesse võtta, sest sellele turule suunatud hinnad ei olnud sobiv alus selle kohta, milliseks võiksid kujuneda müügihinnad liidu turule pärast meetmete aegumist.
(31)
Delta aga palus komisjonil pärast andmete avaldamist pöörata erilist tähelepanu USAsse suunatud müügile, mis moodustab suurema osa nende leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ekspordist ja on liidu turuga kõige paremini võrreldav.
(32)
Komisjon analüüsis kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse, arvutas Delta kõigisse muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kaalutud keskmise ekspordihinna ning uuris põhjalikult ka üksikute kolmandate riikide ekspordihindade üksikasju. Uurides dumpingu kordumise tõenäosust leiti, et arvesse tuleb võtta kogu eksportmüüki kõigisse sihtkohtadesse, eriti arvestades seda, kui suured olid hinnaerinevused eri eksporditurgude lõikes.
(33)
USA turu iseärasused võimaldavad Deltal nõuda seal oluliselt kõrgemaid hindu kui mujal. USAs on nõudlus väga palju suurem omamaisest pakkumisest. Samuti kehtivad paljude potentsiaalsete konkurentide suhtes ranged turulepääsutõkked, sest Hiinast ja Austraaliast pärit impordi suhtes on kehtestatud kõrged dumpinguvastased tollimaksud.
(34)
Kirjeldatud asjaolusid arvestades ei ole mingit põhjust, miks komisjon peaks oma uurimise aluseks võtma üksnes keskmise ekspordihinna või uurima vaid ühte riiki suunatud eksportmüüki selle asemel, et analüüsida kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse.
(35)
Delta hinnakujundus teistel eksporditurgudel peale liidu näitab, et kuigi eksport olulisimale turule (USAsse) ei toimunud dumpinguhindadega, siis müük mujale toimus dumpinguhindadega. Selleks, et hinnata dumpingu kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral, on seega vaja täiendavaid näitajaid, mida on kirjeldatud allpool.
3.2. Tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas
(36)
Deltal on elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks kasutamata tootmisvõimsust, mis võimaldaks tal uuesti alustada suurte koguste eksportimist liitu, kui meetmed peaksid aeguma. Delta hinnangul on kõnealuse kasutamata tootmisvõimsuse maht 4 000 - 6 000 tonni aastas ning komisjon kinnitas neid andmeid. Neis arvutustes on arvesse võetud Lõuna-Aafrikas esinevaid sagedasi probleeme elektrivarustusega ja jäätmekoguseid. Arvestades, et käsitsijuhitavas tootmisettevõttes on kvaliteeditaseme hoidmine keeruline, oleks komisjoni tagasihoidlike hinnangute kohaselt toodangust 2 000 - 3 000 tonni aastas leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide ja ülejäänu oleks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid. Liidu turule sobiksid aga mõlemad liigid. Kui osa süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide võiksid jõuda ka muude kolmandate riikide turgudele, siis ei ole mingeid märke, et muude kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta suure koguse kasutamata tootmismahu arvelt saadavatest leeliselistest elektrolüütilistest mangaandioksiididest.
(37)
Kontrollimise ajal kinnitas Delta, et nad on pikka aega olnud USA turgude klientide jaoks nn puudujäävate koguste tarnija: nemad täidavad tühimiku, mis tekib, kui omamaised tootjad ei suuda toota piisavaid koguseid. Delta eksport USAsse on viimase nelja aasta jooksul olnud stabiilne ning sellest võib järeldada, et Deltal ei olnud võimalik kasvatada müüki USAsse. Kui USAsse oleks olnud võimalik eksportida rohkem, oleks Delta seda teinud, et saada kasu nii USA turu kõrgematest hindadest kui ka suuremate koguste tootmisega kaasnevast mastaabisäästust.
(38)
Aasia turule müüs Delta peamiselt süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Delta müüdavatest süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilistest mangaandioksiididest 50 % moodustab müük Aasiasse. Hiinas on omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad ning uurimisperioodil piirdus Delta eksport Hiinasse väga väikese koguse leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiididega. Jaapanisse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kohaldatakse praegu dumpinguvastaseid meetmeid. Samuti on Jaapanis olemas omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad. Seega on ebatõenäoline, et Jaapani turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse. Seega ei ole tõenäoline, et Aasia turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse arvelt saadavad leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid.
(39)
Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on eespool nimetatust palju suurem, ning juhtis tähelepanu mitmele seda väidet tõendavale asjaolule. Samuti väitsid nad, et Delta kasutamata tootmisvõimsust saaks kasutada kvaliteetsete leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks, mida müüdaks liidu turul dumpinguhinnaga.
(40)
Liidu tootmisharu väitis veel, et tõenäoliselt väheneb Delta eksport USAsse lähitulevikus, sest üks USA tootja on juba teatanud, et kavatseb suurendada oma tootmisvõimsust. Samuti on tõenäoline, et pärast seda, kui teatati elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate turult lahkumisest, väheneb USAs nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et Lõuna-Aafrika müük USAsse hakkas vähenema juba pärast uurimisperioodi lõppu. See tähendaks, et Delta käsutuses võivad olla täiendavad kogused leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide, mis suunataks tõenäoliselt liidu turule, kui meetmed peaksid aeguma.
(41)
Komisjon kontrollis uurimise käigus Delta tootmisettevõtet, mahte ja tootmisvõimsust. Nagu eespool öeldud, lähtus komisjon konservatiivsetest arvutustest, eelkõige konservatiivsest hinnangust sellele, kuidas jaguneks kasutamata tootmisvõimsus leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide vahel. Isegi konservatiivse hinnangu kohaselt on vaatlusaluse toote puhul olemas liidu tarbimise seisukohast oluline kasutamata tootmisvõimsus, mida võib kasutada leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks.
(42)
Mis puudutab väidet selle kohta, kuidas võiks tõenäoliselt areneda Delta eksport USAsse, siis võib komisjonile esitatud tõenditest järeldada, et kui USAs peaks jätkuma elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmisvõimsuse kasv ja nõudluse kahanemine, siis võib kõnealune eksport sattuda surve alla.
(43)
Pärast andmete avaldamist väitis üks kasutaja, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on väike, arvestades, et tema turuosa enne meetmete kehtestamist oli 60-70 %. Samas, isegi kui olla Delta kasutamata tootmisvõimsuse hindamisel konservatiivne, on Deltal juhul, kui seda kasutamata tootmisvõimsust kasutatakse eksportimiseks liitu, lihtne oma turuosa märkimisväärselt suurendada isegi arvestamata võimalusega, et muudesse sihtkohtadesse mõeldud eksport võidakse suunata ümber liitu. Selline asjade käik tähendaks, et Delta võimalik turuosa kasvab veelgi.
3.3. Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus
(44)
Deltal on kauaaegne ja kasumlik müügikanal USAsse ning ei ole leitud mingeid tõendeid, millest võiks järeldada, nagu oleks selle müügi tahtlik ümbersuunamine liitu äriühingu huvides. Uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsus või vähemalt oluline osa sellest võidaks tõenäoliselt liitu ümber suunata siiski vaid eespool olevates põhjendustes kirjeldatud asjaolude tõttu. Eelkõige on see nii seepärast, et liidu turg on maailmas üks suuremaid. Lisaks oli liidu turg enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Delta jaoks väga atraktiivne: tema turuosa jäi 60 ja 70 % vahele.
(45)
Kui Delta hinnad peaksid konkureerima liidu tootjate omadega, oleks ta sunnitud oma ekspordihindu alla laskma ja seega müüma dumpinguhindadega, et pakkuda samalaadseid hindu, mida küsis üks liidu tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ühtlasi saaks Delta suunata leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, mida praegu eksporditakse müügiks muudesse kolmandatesse riikidesse kui USA, dumpinguhinnaga liitu, sest liidu turg on oma suurusest ja üldiselt kõrgematest hindadest johtuvalt atraktiivsem kui teised väljaspool USAd asuvad turud. Kui Delta peaks edaspidi olema sunnitud vähendama USAsse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide koguseid, oleks liidu turg selliste täiendavalt kättesaadavate koguste jaoks üsna tõenäoline sihtkoht.
(46)
Pärast andmete avaldamist kommenteeris Delta, et nende hinnapoliitika on selline, et liidu turule müüakse vaid siis, kui seda on võimalik teha kasumliku hinnaga.
(47)
Olenemata sellest, kas see nii on, võib ka dumpinguhinnaga müük olla kasumlik, kui ekspordihind on normaalväärtusest madalam. Igal juhul ei suudetud sellise väite toetuseks esitada tõendeid, sest Delta ei eksportinud viimase viie aasta jooksul liitu märkimisväärseid koguseid. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et uurimisperioodi jooksul müüs Delta väikeses koguses elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turule selleks, et säilitada sertifitseerimine liidu klientide juures.
(48)
Delta kommenteeris veel, et 2012. aastal oli elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine hind liitu importimisel 1 809 eurot tonni eest, mis oli kõrgem kui nende normaalväärtus. Delta arvates peaks see näitama, et nad suudavad teiste importijatega konkureerida ka ilma dumpinguta.
(49)
Selle keskmise näitaja arvutamisel on arvesse võetud nii äärmiselt kallist importi USAst kui ka palju odavamat importi Hiinast. USAst pärit importi ei ole käesolevas võrdluses arvesse võetud, sest äärmiselt kõrge hinnatase, mis oli liidu turu tavahindadest kolm kuni neli korda kõrgem, seadis kahtluse alla nende hindade ja/või imporditud toote usaldusväärsuse. Kui Delta peaks konkureerima Hiinast pärit impordi hindadega, mis on ligikaudu 1 200 eurot tonni eest, siis müüks Delta liidu turul dumpinguhinnaga.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(50)
Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid on just seda liiki Delta toodang, mida kõige suurema tõenäosusega hakataks pärast meetmete aegumist liitu müüma, sest seda liiki tooteid eksportis Delta ka varem. Samuti on liidus praegu nõudlus peamiselt leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Uurimine näitas, et sellistesse sihtkohtadesse nagu Lõuna-Korea, Hiina ja Brasiilia eksporditi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide müügiks dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2-21 %.
(51)
Samuti on Delta kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega või kolmandate riikide peamiste importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(52)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidus kaks vaatlusaluse toote tootjat: THA ja Cegasa, kes tegid uurimise käigus igakülgset koostööd. Cegasa ei tootnud esialgse uurimise ajal avatud turu jaoks, vaid sisekasutuseks, ega olnud kaebuse esitajate seas. Seega ei teinud ta uurimisel koostööd, kuid ta polnud ka uurimise vastu.
(53)
Pärast andmete avaldamist tõstatas üks huvitatud pool küsimuse selle kohta, kas Cegasa võib kuuluda aegumise läbivaatamise taotluse esitajate hulka, kui ta ei olnud esialgse uurimise ajal kaebuse esitaja, ei tootnud avatud turu jaoks ega kandnud toona kahju. See väide lükati tagasi, sest aegumise läbivaatamise taotluse peavad esitama liidu tootjad või tuleb see esitada nende nimel, kuid seda ei pea tegema (ainult) algse kaebuse esitaja(d).
(54)
Nende kahe liidu tootja arvele läheb kogu liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide toodang ja seega moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
(55)
Kuna kogu liidu tootmisharu tegi koostööd, on kõik kahjunäitajad tehtud kahju analüüsimisel kindlaks mikromajanduslikul tasemel. Konfidentsiaalsuse kaitsmiseks on kõik andmed esitatud indekseeritud kujul või vahemikena.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidu turul
(56)
Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmiste näitajate põhjal: i) liidu tööstuse kontrollitud müügimaht liidu turul, ii) ainsa Lõuna-Aafrika tootja kontrollitud impordimaht ja iii) muudest riikidest pärit import, võttes aluseks Eurostati andmed.
(57)
Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarbimine oli liidus 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne. 2010. ja 2011. aastal tarbimine kasvas, kuid 2012. aastal langes see tagasi 2009. aasta tasemele.
Tabel 1
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Lõuna-Aafrikast pärit import
2.1. Maht ja turuosa
(58)
Pärast meetmete kehtestamist importimine Lõuna-Aafrikast peaaegu lõppes.
Tabel 2
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht
100
2
3
1
Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa
100
2
4
1
2.2. Hinnad ja hinna allalöömine
(59)
Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide väikesed kogused, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu müüdi, ei löönud liidu tootmisharu hindu alla. Arvestades sellise müügi väga väikest mahtu, ei saa nende andmete põhjal siiski teha mingeid mõistlikke järeldusi.
(60)
Seepärast võrreldi ka liidu tootmisharu toodetud ja müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu ning Lõuna-Aafrikas toodetud ja mujal maailmas müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu kahe stsenaariumi korral: ühe puhul võeti arvesse müüki USAsse, teise puhul jäeti see kõrvale. Delta USAsse suunatud ekspordi hind jäeti ühe analüüsi puhul kõrvale USA turuolukorra iseärasuse tõttu, millest tulenesid väga kõrged hinnad võrreldes Delta muudesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega (vt põhjendusi eespool).
(61)
Võrdlus näitas, et kui arvestati ka müüki USAsse, siis ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Lõuna-Aafrikast mujale maailma toimunud müügi puhul liidu tootmisharu hindade allalöömist, kui aga USAsse suunatud müük jäeti kõrvale, siis oli tegemist liidu tootmisharu hindade allalöömisega. Kui müük USAsse jäeti kõrvale, siis eksportis Delta liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga.
(62)
Pärast andmete avaldamist jäi liidu tootmisharu seisukohale, et Delta hinnad USA turul ei anna aimu sellest, millised oleksid tema tulevased hinnad liidu turul, ning liidu ja USA turu struktuurierinevuste tõttu ei tohiks selliseid hindu arvesse võtta. Teisalt kordas Delta, et USA turu näol on tegemist küpse elektrolüütiliste mangaandioksiidide turuga, kus omamaised tootjad ja importijad konkureerivad vabalt ning kus on palju kasutajaid, kellest mõned tegutsevad ka liidus. Seega ei tohiks Delta müüki USA turule kõrvale jätta. Lisaks leidis Delta, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel ei oleks komisjon pidanud kasutama sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes.
(63)
Arvestades, et import vaatlusalusest riigist peaaegu lakkas pärast esialgsete meetmete kehtestamist, peab uuriv ametiasutus tegema tulevikku suunatud analüüsi, võttes aluseks hulga mõistlikke eeldusi, muu hulgas selle kohta, millise hinnaga hakkab Delta tõenäoliselt oma elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turul müüma, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel peaks lastama aeguda.
(64)
On ümberlükkamatu tõsiasi, et kõik elektrolüütiliste mangaandioksiidide turud (USA, EL ja Aasia) on erinevad ning elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad kujundavad oma hinnad erinevalt, võttes arvesse mitte ainult oma tootmiskulusid, vaid ka tootmisvõimsust sihtkohariigis, turuosa (tagasi)võitmise vajadust ja kohalikke konkurentsitingimusi. Sama ümberlükkamatu on ka see, et Delta müüb elektrolüütilisi mangaandioksiide USA turule oluliselt kõrgema hinnaga kui muudele turgudele. Seepärast võib eeldada, et Delta tulevased hinnad liidus ei kujune mitte nende praeguste USA hindade põhjal, vaid lähtuvad liidu turul valitsevatest tingimustest ja asjaoludest.
(65)
Avaldatud dokumendis esitatud dumpinguarvutustes oli võrreldud vaid Delta leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindu eri turgudel ja arvestuslikku normaalväärtust, kuid hinna allalöömise arvutamisel võeti arvesse ka Delta müüdud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleks arvesse võtta kogu Delta leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki. Vastukaaluks väitis Delta, et kuna suure osa liidu tarbimisest ja Delta ekspordist liitu moodustavad vaid leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, ei tohiks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki üldse arvesse võtta.
(66)
Komisjon jõudis järeldusele, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleb arvesse võtta nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõiki liike peamiselt järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu eespool öeldud, on liidus olemas süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide turg ja järelikult ka nõudlus nende järele ning kuigi see on väiksem kui leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel, võib ka see turg olla Delta jaoks ekspordi seisukohast huvipakkuv. Teiseks valmistatakse leeliselisi ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide samas tootmisettevõttes ja samal tootmisliinil, kasutades sama toorainet ja samu tootmisprotsesse. Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad saavad otsustada, kas toota leeliselisi või süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide, muutes elektrolüüsiprotsessi näitajaid (voolutihedus, temperatuur, elektrolüüdi kontsentratsioon jne). Seepärast on hinna allalöömise arvutamiseks otstarbekam võrrelda Delta elektrolüütiliste mangaandioksiidide (nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi) keskmist ekspordihinda liidu tootjate elektrolüütiliste mangaandioksiidide (samuti mõlemat liiki) keskmise müügihinnaga.
(67)
Turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsimisel kasutas komisjon võrdlusalusena sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes ja mis vastab kasumile, mida võib tavapäraste konkurentsitingimuste korral eeldada kapitalimahuka tootmisharu puhul, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmine on. Selle konkreetse aegumise läbivaatamise puhul ei puutu asjakohaseima sihtkasumi küsimus siiski asjasse. Komisjon tunnistab, et dumping ei jätkunud ja seega ei jätkunud ka hinna allalöömisest tulenev kahju. Seepärast on analüüs suunatud tulevikku ning prognoosida püütakse pigem kahju kordumise tõenäosust juhul, kui dumping tõenäoliselt kordub.
(68)
Delta väitis, nagu oleks impordijärgseid kulusid alahinnatud, sest nende puhul ei võetud arvesse klientidele tarnitud toodete Antwerpeni sadamast transportimise kulusid.
(69)
Komisjon võrdles aga liidu tootmisharu tehasehindu eksportijate hindadega liidu piiril ning seega puudutasid impordijärgsed kulud ainult käitlemist ja katsetamist, mitte aga transpordikulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.
3. Import muudest kolmandatest riikidest
(70)
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
Tabel 3
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
5 000 - 10 000
10 000 - 15 000
5 000 - 10 000
5 000 - 10 000
Indeks 2009 = 100
100
113
92
88
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
25 % - 30 %
30 % - 35 %
20 % - 25 %
20 % - 25 %
Muudest riikidest pärit impordi väärtus (miljonites eurodes)
10-15
15-20
10-15
10-15
Indeks 2009 = 100
100
113
93
102
Impordihind (eurodes tonni kohta)
1 566
1 572
1 590
1 809
Allikas: Eurostat.
(71)
Muudest kolmandatest riikidest liitu imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Sellise impordi hind on üldiselt kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind ja Delta hinnad muudele turgudele peale USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool öeldud, on 1 809 eurot tonni kohta väga erinevate impordihindade keskmine, mis hõlmab nii odava hinnaga importi Hiinast kui ka väga kallist importi USAst. Konkreetselt USAst pärit impordi dokumenteeritud hinnatase oli äärmiselt kõrge, võrreldes nii liidu tootmisharu, Delta kui ka muude eksportijate hinnavahemikega ning analüüsimisel ei ole mõistlik sellele toetuda. Seepärast ei saa seda keskmist sellisel kujul võtta Lõuna-Aafrika tulevase impordi võrdlushinnaks. Delta hinnad ei konkureeriks mitte USA impordiga, vaid liidu tootmisharu hindadega.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(72)
Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid majanduslikke tegureid ja näitajaid, mis mõjutasid vaatlusaluse perioodi vältel liidu tootmisharu olukorda.
a) Tootmine
(73)
2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 6 %. Konkreetsemalt vaadates kasvas see 7 protsendipunkti aastatel 2009-2011 ja kahanes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra.
Tabel 4
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
102
107
106
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(74)
Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % peamiselt tänu väikestele parandustele tootmisprotsessis (st ei tehtud suuri investeeringuid uutesse tootmisrajatistesse või seadmetesse).
(75)
Tootmisvõimsuse kasv oli suurem kui tootmise kasv ja see tähendab, et tootmisvõimsuse rakendamise aste langes 3 protsendipunkti.
Tabel 5
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus
Indeks 2009 = 100
100
103
108
109
Tootmisvõimsuse rakendamine
Indeks 2009 = 100
100
99
99
97
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
c) Varud
(76)
Varud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Varud küll vähenesid 2011. aastal, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudsid need tagasi 2009. aasta tasemele.
Tabel 6
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
103
86
100
Allikas: küsimustike vastused.
d) Müügimaht
(77)
Liidu tootjate müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas 2009. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %. 2011. aastal kasvas see 2009. aastaga võrreldes 20 %, kuid langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järsult 10 protsendipunkti.
Tabel 7
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
103
120
110
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
e) Turuosa
(78)
2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvatasid liidu tootjad oma turuosa 10 protsendipunkti võrra. Sellise turuosa suurenemise põhjuseks võib pidada liitu saabuva impordi turuosa vähenemist.
Tabel 8
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
65 % - 70 %
65 % - 70 %
75 % - 80 %
75 % - 80 %
Indeks 2009 = 100
100
101
111
110
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.
f) Kasv
(79)
Tarbimine liidus oli 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne, nagu näha eespool olevast tabelist 1. Teised näitajad ei anna märku erilisest kasvust vaatlusaluse toote liidu turul.
g) Tööhõive
(80)
2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 9 protsendipunkti.
Tabel 9
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
91
90
91
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
h) Tootlikkus
(81)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See on vastavuses asjaoluga, et toodang kasvas 6 % ja tööhõive vähenes 9 %. Eriti selgelt oli seda näha 2011. aastal, mil tootmine suurenes, samal ajal kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 20 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.
Tabel 10
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
112
120
118
Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
i) Müügihindu mõjutavad tegurid
(82)
Liidu tootmisharu aasta keskmine müügihind sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %.
Tabel 11
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
95
93
89
Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
j) Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(83)
Kuna pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist peaaegu lõpetati importimine Lõuna-Aafrikast, ei ole võimalik dumpingumarginaali suurust hinnata. Arvestades käesolevas dokumendis kirjeldatud peamisi majandusnäitajaid, leiti, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav.
k) Töötasud
(84)
Kuigi summaarsed tööjõukulud vähenesid, kasvasid vaatlusalusel perioodil keskmised tööjõukulud üldise tööjõu vähendamise tõttu.
Tabel 12
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
102
103
103
Allikas: küsimustike vastused.
l) Kasumlikkus ja investeeringutasuvus
(85)
Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kasumlikkus (väljendatud protsendina netomüügist) poole võrra 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum, milleks kehtestati kasumlikkuse tase, mille liidu tootmisharu saavutas kahjuliku dumpingu puudumise tingimustes.
(86)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.
Tabel 13
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu kasumlikkus
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
0 % - 5 %
Indeks 2009 = 100
100
63
63
50
Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
15 % - 20 %
5 % - 10 %
10 % - 15 %
5 % - 10 %
Indeks 2009 = 100
100
64
84
51
Allikas: küsimustike vastused.
m) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(87)
Äritegevuse netorahakäive vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kuid oli siiski positiivne, välja arvatud 2010. aastal.
Tabel 14
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
-34
71
10
Allikas: küsimustike vastused.
(88)
Miski ei viita sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega, kui ta oleks proovinud seda teha, kuid vaatlusalusel perioodil ei tehtud olulisi investeeringuid ja seega ei pandud liidu tootmisharu selles mõttes proovile.
n) Investeeringud
(89)
Liidu tootmisharu aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu poole võrra. Täpsemalt kahanesid investeeringud 2010. aastal, kasvasid 2011. aastal ja kahanesid siis uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel võib osaliselt seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.
Tabel 15
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks 2009 = 100
100
45
115
52
Allikas: küsimustike vastused.
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(90)
Majanduslike näitajate analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu tootmine ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Koguste täheldatud kasv ei olnud eriti suur ning seda tuleks siiski vaadelda suurema tootmisvõimsuse ja madalamate müügihindade kontekstis, mille tõttu liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise aste ja ühiku müügihind langesid vastavalt 3 ja 11 protsendipunkti.
(91)
Samal ajal halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord kasumlikkuse, investeeringutasuvuse, tööhõive ja rahavoogude mõttes. Eelkõige kasumlikkus, mis on liidu tootmisharu olukorra oluline näitaja, on endiselt märksa väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum. Liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seega dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav. Keskmised müügihinnad on aastate jooksul langenud ja kui dumpinguhinnaga import Lõuna-Aafrikast peaks korduma, langeksid need tõenäoliselt veelgi ning muudaksid liidu tootmisharu niigi ebakindla olukorra veel hullemaks.
(92)
Pärast andmete avaldamist väitsid teatavad huvitatud isikud, et liidu tootmisharu praeguse ebakindla ja haavatava olukorra põhjuseks polnud ei Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga import ega varasema dumpingu mõju.
(93)
Nad märkisid, et eelkirjeldatud peamiste majandusnäitajate suundumused iseloomustasid ajavahemikku (2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni), mil: i) esialgsed dumpinguvastased meetmed olid kehtinud juba mõnda aega; ii) importimine Lõuna-Aafrikast oli peaaegu lõpetatud ning iii) liidu avatud turule sisenes uus ettevõtja (Cegasa). Mõlema kahe liidu tootja majandusnäitajate koondamise asemel uurisid huvitatud isikud neid eraldi ja jõudsid järeldusele, et liidu tootmisharu olukord oli keeruline, sest hiljuti oli kahe ainsa turul tegutseva liidu tootja vahel tekkinud sisekonkurents.
(94)
Eelkõige väitsid huvitatud isikud, et komisjon polnud teadvustanud liidu tootmisharus pärast 2009. aastat toimunud põhjapanevaid muutusi. Nad märkisid, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist paranesid esialgse kaebuse ainuesitaja (THA) majandusnäitajad järsult ning varasema dumpingu kogu negatiivne mõju kadus. Pärast seda aga viis varem vaid sisekasutuseks elektrolüütilisi mangaandioksiide tootnud teine liidu tootja Cegasa oma patareide ja akude tootmise rajatise liidust välja. Selle tagajärjel jäi neil avatud turu jaoks vabaks oluline kogus elektrolüütilisi mangaandioksiide, mida nad hakkasid müüma madala hinnaga, konkureerides sealjuures ainsa teise liidu tootjaga ja avaldades jõuliselt survet hindade, tootmisvõimsuse rakendamise ja kasumlikkuse vähendamise suunas.
(95)
Komisjon oli avaldatud dokumendis juba tunnistanud, et liidu tootmisharu ülesehitus oli esialgse uurimisega võrreldes muutunud. Tegemist on positiivse arenguga, mis annab märku turu avatusest ja tihenenud konkurentsist eri asjaosaliste vahel, kelle hulka kuuluvad ka importijad.
(96)
Komisjon on nõus, et sellistel asjaoludel ja eelkõige Lõuna-Aafrikast pärit impordi puudumise tingimustes ei saa liidu tootmisharu praeguse olukorra põhjustajaks olla Lõuna-Aafrika dumping ning seega ei saa öelda, et kahju jätkub.
(97)
Komisjon uuris mõlema liidu tootja arengusuundade koondnäitajaid alates aastast 2009 ja jõudis järeldusele, et peamised majandusnäitajad ei ole soodsad ning liidu tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav. On selge, et kui importi Lõuna-Aafrikast ei toimu, siis ei saa selle põhjuseks olla Delta dumpingutegevus. Kui aegumise läbivaatamise rõhuasetus on dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusel juhul, kui meetmed peaksid aeguma, siis ei ole dumping, kahju ja põhjuslikud seosed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski analüüsimise seisukohast otsustavateks teguriteks.
(98)
Komisjoni järelduste kohaselt on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel ja haavatav ning kasumlikkus pole kaugeltki see, mida võiks niivõrd kapitalimahuka tootmisharu puhul oodata. Võrdluse esialgse uurimisega saab teha ainult ühe liidu tootja kohta, sest teine ei tegelenud tol ajal müügiga avatud liidu turul. Selle liidu tootja kasum oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui see, mis tehti kindlaks esialgses uurimises dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(99)
Lõuna-Aafrika ainsal teadaoleval elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjal (Delta) on kasutamata tootmisvõimsust ning tal oleks täiesti võimalik hakata uuesti eksportima liidu turule ja seda märkimisväärsetes kogustes. Esialgse uurimisperioodi ajal (2002-2005/6) kasvas Delta turuosa jõuliselt ja jõudis 30-40 %-lt 60-70 %-ni. Seega on Delta tõestanud, et suudab liitu eksporditavaid koguseid kiiresti suurendada.
(100)
Delta ekspordi CIF-hinnad teistele turgudele, sh USAsse, olid elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi liikide ja tüüpide puhul madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja lõid need alla. Madalamad hinnad teistel turgudel võivad motiveerida Deltat suunama selle ekspordi meetmete aegumise korral liidu turule.
(101)
Arvestades uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsust, teiste eksporditurgude küllastatust ja liidu turu atraktiivsust, püüab Delta suure tõenäosusega saada tagasi oma märkimisväärse turuosa liidus, mille ta pärast meetmete kehtestamist kaotas. Nagu eespool järeldati, peaks Delta turuosa tagasivõitmiseks eksportima dumpinguhindadega. Seega juhul, kui Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks dumpinguhinnaga impordi igasugune kordumine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks tõenäoliselt olulist kahju.
2. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta
(102)
Meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi kordumise, mis avaldaks survet liidu tootmisharu hindade alandamiseks ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi ebakindel ja haavatav olukord halveneks ilmselt veelgi.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(103)
Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest.
(104)
Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(105)
Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega, mis tähendab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, ning see võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(106)
Olenemata järeldustest kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, uuris komisjon, kas oli olemas kaalukaid põhjusi, millest võiks järeldada, et Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide importimise suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid
(107)
Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel ja haavatav. Seda on kinnitanud mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivsed suundumused.
(108)
Kui meetmetel peaks lubatama aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord muutub üha halvemaks, sest tõenäoliselt hakkab Lõuna-Aafrikast saabuma suurtes kogustes dumpinguhinnaga importi. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade alanemise, tootmisvõimsuse rakendamise languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise halvenemise.
(109)
Seega on selge, et Lõuna-Aafrika suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus.
3. Importijate huvid
(110)
Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine rasket negatiivset mõju liidu importijate olukorrale. Turustajad/importijad käesolevas uurimises koostööd ei teinud. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed importijaid märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid olulisel määral.
4. Kasutajate huvid
(111)
Ühendust võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi teadaolevate kasutajatega liidus (peamiselt kasutavad seda toorainena patareitootjad). Vastused laekusid kahelt samasse rahvusvahelisse kontserni kuuluvalt äriühingult. Esialgse uurimise käigus tegid koostööd veel kaks patareitootjat, kes olid meetmete kehtestamise vastu.
(112)
Koostööd teinud kasutaja selgitas liidu patareitootjate rasket majanduslikku olukorda, mis tuleneb peamiste klientide (jaemüüjate) survest alandada hindu, ja sellest tulenevat töökohtade kaotuse ohtu. Samas ei suutnud ta siiski selgitada ega põhjendada, miks ja kuidas võiks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kehtivate meetmete lõpetamine olukorda paremaks muuta.
(113)
Elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad patareide tootmise kogukuludest vaid 10-15 %. Esialgse uurimisega võrreldes on see suhtarv vähenenud. Pärast meetmete kehtestamist elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine müügihind liidus hoopis langes. Tegelikult ei esitatud mingeid tõendeid, et kehtivate meetmete säilitamine avaldaks patareitootjate tootmiskuludele märgatavat mõju.
(114)
Kuna sellised tõendid puuduvad, järeldab komisjon, et meetmete säilitamine ei tohiks elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajaid lubamatult mõjutada.
(115)
Pärast andmete avaldamist ei nõustunud sama kasutaja hinnanguga, mille komisjon olukorrale andis, ning kommenteeris, et pärast meetmete kehtestamist kadus üks kvaliteetsete elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikas, elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad tõusid ning isegi, kui elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad tootmiskuludest vaid 10-15 %, avaldab see liidu patareitootjate niigi vähesele kasumlikkusele märgatavat mõju.
(116)
Sellele väitele vaatamata näitavad toimikus olevad tõendid, et kasutaja otsus mitte kasutada Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide ei olnud seotud dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega ning et kasutaja kasumlikkust ja töökohti ei ohusta mitte elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinna tõus, vaid nende peamiste klientide (suure ostujõuga rahvusvaheliste jaemüüjate) ja Hiina patareitootjate surve alandada hindu.
(117)
Sama elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutaja arvates ei tohiks meetmeid säilitada, sest uurimise käigus ei tuvastatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus dumpingut. Samuti väitis ta, et dumpingu kordumise riski ei ole, sest kui Delta suunaks kogu oma kasutamata tootmisvõimsuse liidu turule, jääks talle siiski üksnes väike turuosa.
(118)
See väide lükati tagasi, sest Delta kindlakstehtud võimalik turuosa oleks selgelt märkimisväärne ning sellega seotud eksport liitu toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega.
5. Edasine areng
(119)
Kaebuse esitajad mainisid aegumise läbivaatamise taotluses, et kui edaspidi peaks liidus kasvama nõudlus elektriautode järele, suureneb eelneval turul nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, mis on väidetavalt liitium-mangaanoksiidi tootmiseks kõige sagedamini kasutatav tooraine. Liitium-mangaanoksiidi omakorda kasutatakse paljude elektrisõidukite mudelite liitiumioonakude katoodide jaoks. Kaebuse esitajad väidavad, et kui Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatav kahju kordub, ei pruugi liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise harul olla võimalik vastata sellele tõenäolisele tulevasele nõudlusele uute tehnoloogiate järele.
(120)
Uurimine ei leidnud otsustavaid tõendeid, mis oleks toetanud väidet, nagu võiks elektriautode sektori edasine areng oluliselt mõjutada elektrolüütiliste mangaandioksiidide tööstust ja nõudlust nende järele, või selle väite ümber lükanud. Samas on tõsi, et liidu tootmisharu uurib, kas liitium-mangaanoksiidi tootmine elektrolüütiliste mangaandioksiidide abil on teostatav, samuti suudab omandada oskusteabe ja seadmed, et seda tulevikus teha, ning osaleb mitmes liidu rahastatud projektis, mille eesmärk on uurida ja arendada liitiumioonakusid.
(121)
Pärast andmete avaldamist kommenteerisid mõned huvitatud isikud seda küsimust lühidalt, kuid nad ei esitanud otsustavaid tõendeid selle kohta, milline võiks olla liidu ja/või teiste turgude elektriautode sektori edasise arengu mõju vaatlusalusele tootele.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(122)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
(123)
Seepärast tuleks Lõuna-Aafrikast pärit teatavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 säilitada veel viis aastat,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla.
2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril kohaldatakse enne tollimaksu tasumist järgmisi lõplikke dumpinguvastaste tollimaksude määrasid:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Kõik teised äriühingud
17,1 %
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. veebruar 2014