NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1182/2013
ze dne 19. listopadu 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009, (EU) č. 1262/2012, (EU) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (1) požaduje, aby opatření Unie, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 754/2009 (2) Rada vyloučila některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (3). Povolená intenzita rybolovu pro plavidla, na něž se tento režim uplatňuje, v současné době vyplývá z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 39/2013 (4) a z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 40/2013 (5).
(3)
Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vydala v červnu roku 2013 doporučení pro rok 2014 týkající se štikozubce severního. V tomto doporučení ICES uvedla, že biomasa této populace dosáhla v roce 2013 rekordní výše a kromě toho se u ní v posledních letech výrazně snížila míra úmrtnosti způsobené rybolovem. ICES uvedla, že v roce 2014 lze TAC zvýšit o 49 % na 81 846 tun. S ohledem na toto doporučení vzneslo Irsko a Španělsko požadavek, aby byl platný TAC pro tuto populaci zvýšen v průběhu roku z 55 105 tun na 69 440 tun, aby bylo dosaženo objemu vykládek, které podle odhadů ICES odpovídají stávající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, jež je zase v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Tento požadavek je považován za přijatelný s ohledem na závazek dotčených členských států, že pomocí důsledné kontroly příslušného rybolovu zajistí konstantní intenzitu rybolovu, a tedy i míru úmrtnosti způsobené rybolovem.
(4)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Španělska, která loví západně od Skotska, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. Na základě informací, které Španělsko poskytlo v roce 2013, nebyl VTHVR schopen posoudit, zda jsou podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1342/2008 splněny i během období řízení v roce 2012. Je proto vhodné tuto skupinu španělských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(5)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která loví v Severním moři, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. VTHVR dospěl na základě informací, které mu Francie poskytla v roce 2013, k závěru, že úlovky uvedených plavidel překročily stanovený limit. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(6)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království, která loví hřebenatky (Aequipecten opercularis) v Irském moři v okolí ostrova Man, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v nařízení (ES) č. 1342/2008. V důsledku matematické chyby však toto vyloučení není zohledněno ve stropech intenzity rybolovu uvedených v příloze IIA nařízení (EU) č. 39/2013. Nařízení (EU) č. 39/2013 je proto třeba odpovídajícím způsobem opravit.
(7)
Nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 (6) stanoví omezení odlovu na rok 2013 a 2014, pokud jde o seznam hlubinných druhů žraloků. Komise požádala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda je vhodné provést revizi tohoto seznamu. ICES dospěla k závěru, že jsou k dispozici dostatečné vědecké informace, které podporují vyloučení máčky černoústé (Galeus melanostomus) ze seznamu hlubinných druhů žraloků a zahrnutí všech druhů rodu Centrophorus (Centrophorus spp.) na tento seznam. Nařízení (EU) č. 1262/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
V souladu s výsledkem konzultací, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie svým plavidlům povolit rybolov až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství využité nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty pro rok 2014. Podobně může Unie v roce 2014 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2013. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. V případech, kdy se členský stát nerozhodne pro využití kvóty flexibility pro určitou populaci, je vhodné, aby články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nadále platily v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 40/2013.
(9)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí, které je určeno k ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na rybářská plavidla zapsaná do rejstříku IOTC oprávněných plavidel, neboť jako prozatímní pilotní opatření zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo části upravených těl. Uvedené rozhodnutí stanoví výjimku pro drobný rybolov, konkrétně pro rybářská plavidla, která se účastní rybolovných činností ve výlučné ekonomické zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2010 doporučení omezit počet plavidel, která aktivně loví jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy jižně od 20° j. š. V důsledku toho by se mělo zajistit, aby plavidla Unie tento druh v oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š. ani nadále nelovila. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11)
Rybolovná práva pro plavidla Unie v norských vodách a pro norská plavidla ve vodách Unie se stanoví každý rok na základě konzultací o rybolovných právech, které se konají v souladu s dvoustrannou dohodou o rybolovu uzavřenou s Norskem (7). Než byly ukončeny tyto konzultace o dohodách pro rok 2013, stanovilo nařízení (EU) č. 40/2013 pro příslušné populace prozatímní rybolovná práva. Konzultace s Norskem byly ukončeny dne 18. ledna 2013 a nařízení Rady (EU) č. 297/2013 (8) pozměnilo příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 40/2013. Populace mníkovce bělolemého ve vodách Norska oblasti IV však byla v důsledku chyby vyloučena z působnosti nařízení (EU) č. 297/2013. Množství tresky modravé, jež může Norsko odlovit ve vodách Unie oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30′ s. š. a oblasti VII západně od 12° z. d., navíc neodráželo schválený zápis z konzultací s touto zemí. Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Byla zjištěna chyba v počtu plavidel a kapacitě přidělené Unii a schválené pro účely lovu mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC. Příloha VI nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena.
(13)
V souladu s aktem o přistoupení z roku 2012 a v návaznosti na přistoupení Chorvatska dne 1. července 2013 by ustanovení o přidělení rybolovných práv přidělených v roce 2013 na úrovni Unie Chorvatsku měla být zahrnuta do příslušných nástrojů Unie. Omezení týkající se lovné kapacity a kapacity chovu tuňáka obecného v Chorvatsku, která jsou doplněna tímto nařízením, vycházejí z ustanovení plánu obnovy populace tuňáka obecného pro Chorvatsko do roku 2013 podle Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Dále v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (9) má každý členský stát zajistit, aby jeho lovná kapacita odpovídala jeho kvótě.
(14)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení intenzity rybolovu by se měla použít ode dne 1. února 2013. Ustanovení týkající se omezení odlovu by se měla použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se WCPFC a IOTC, která by se měla použít od okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost. Ustanovení vložená v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii by se měla použít ode dne přistoupení. Tímto zpětným účinkem nebude dotčena zásada právní jistoty, neboť příslušná rybolovná práva nebyla dosud vyčerpána. Jelikož mají změny režimů intenzity rybolovu přímý vliv na hospodářské činnosti dotčených loďstev, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušují písmena b) a j).
Článek 2
Změny nařízení (EU) č. 1262/2012
Příloha nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (EU) č. 39/2013
1. Příloha I nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
2. Příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 40/2013
Nařízení (EU) č. 40/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 6a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na tyto populace:
a)
treska jednoskvrnná v oblasti IV, ve vodách EU oblasti IIa;
b)
treska modravá ve vodách EU a mezinárodních vodách oblastí I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII a XIV;
c)
makrela obecná v oblastech IIIa a IV; ve vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId;
d)
makrela obecná v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách EU a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV;
e)
makrela obecná v oblastech VIIIc, IX a X; ve vodách EU oblasti CECAF 34.1.1;
f)
makrela obecná ve vodách Norska oblastí IIa a IVa;
g)
sleď obecný ve vodách EU, Norska a mezinárodních vodách oblastí I a II.
2. U kterékoli z populací uvedených v odstavci 1 může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty stanovené v příloze I až o 10 %. Dotčený členský stát své rozhodnutí písemně oznámí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu pro rok 2013.
3. Veškerá množství využitá v roce 2013 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 odečítají, a to na základě počtu tun.
4. Veškerá množství nevyužitá v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 přičítají.
5. Jakákoli množství, která byla předmětem výměn s jinými členskými státy podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, jakož i jakákoli množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009, budou zohledněna pro účely určení využitých a nevyužitých množství podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.
6. Pokud členský stát využil možnosti podle odstavce 2 ve vztahu k určité populaci, nepoužijí se u daného členského státu na danou populaci články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se slova „v příloze I tohoto“ nahrazují slovy „v tomto“.
3)
Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl, s výjimkou plavidel, jejichž celková délka je méně než 24 metrů a která provádějí pouze rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že je jejich úlovek určen výlučně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Takové ryby se neprodleně vypouštějí.“
4)
Článek 29 se nahrazuje tímto:
„Článek 29
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby se počet dnů rybolovu přidělených plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nezvýšil.
2. Plavidla EU neprovádějí cílený odlov jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v části oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š.“
5)
Příloha IA se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
6)
Příloha ID se mění v souladu s přílohou V tohoto nařízení.
7)
Příloha IIA se mění v souladu s přílohou VI tohoto nařízení.
8)
Příloha IV se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
9)
Příloha VI se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1, 2, 5 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2013. Ustanovení článku 1, čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 7 se použijí ode dne 1. února 2013 a ustanovení čl. 4 odst. 6 a 8 se použijí od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1182/2013,
19. november 2013,
millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 754/2009, (EL) nr 1262/2012, (EL) nr 39/2013 ja (EL) nr 40/2013 teatavate kalapüügivõimaluste osas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (1) kohaselt tuleb kehtestada liidu meetmed, millega reguleeritakse juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majanduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid.
(2)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 754/2009 (2) jättis nõukogu teatavad laevarühmad välja nõukogu määruse (EÜ) nr 1324/2008 (3) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast. Praegu on kõnealuse korraga hõlmatud laevade lubatud püügikoormus kehtestatud nõukogu määruse (EL) nr 39/2013 (4) IIA lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 40/2013 (5) IIA lisas.
(3)
Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) avaldas 2013. aasta juunis oma nõuande põhjapoolsete merluusivarude kohta 2014. aastal. Nimetatud nõuandes märgib ICES, et merluusivaru biomass on 2013. aastal rekordiliselt suur ning et lisaks on kalastussuremus viimastel aastatel järsult vähenenud. ICES soovitas, et 2014. aastal võib lubatud kogupüüki suurendada 49 %, 81 846 tonnini. Kõnealust nõuannet arvestades taotlesid Iirimaa ja Hispaania, et nimetatud kalavaru suhtes kehtivat lubatud kogupüüki suurendataks aasta jooksul 55 105 tonnilt 69 440 tonnini, et saavutada lossimistase, mis ICESi hinnangul vastab kalastussuremuse praegusele tasemele ja mis omakorda vastab maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele. Taotlust peetakse vastuvõetavaks, kuna asjaomased liikmesriigid on kalapüügi range kontrolli abil kohustunud tagama, et püügikoormus ja seega kalastussuremuse määr püsivad muutumatutena.
(4)
Hispaania lipu all sõitvate laevade rühm, mis püüab kala Šotimaast lääne pool, ei kuulu praegu määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalasse. Hispaania poolt 2013. aastal esitatud teabe põhjal ei olnud STECFil võimalik hinnata, kas määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud tingimused olid 2012. aasta püügiperioodil jätkuvalt täidetud. Seepärast on asjakohane hõlmata taas kõnealune Hispaania laevarühm nimetatud püügipiirkoormuse reguleerimise korraga. Määrust (EÜ) nr 754/2009 ja määruse (EL) nr 39/2013 IIA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(5)
Prantsusmaa lipu all sõitvate laevade rühm, mis püüab kala Põhjamerel, ei kuulu praegu määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalasse. Prantsusmaa poolt 2013. aastal esitatud teabe põhjal jõudis STECF järeldusele, et kõnealuste laevade puhul ületas püük kehtestatud piirmäära. Seepärast on asjakohane hõlmata taas kõnealune Prantsusmaa laevarühm nimetatud püügikoormuse reguleerimise korraga. Määrust (EÜ) nr 754/2009 ja määruse (EL) nr 40/2013 IIA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(6)
Ühendkuningriigi lipu all sõitvate laevade rühm, mis püüab ebakammkarpi (Aequipecten opercularis) Iiri meres Mani saare ümbruses, ei kuulu praegu määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalasse. Kuid arvutusvea tõttu ei kajasta määruse (EL) nr 39/2013 IIA lisas toodud püügikoormuse piirmäärad kõnealust erandit. Määrust (EL) nr 39/2013 tuleks seetõttu vastavalt parandada.
(7)
Nõukogu määrusega (EL) nr 1262/2012 (6) on määratud kindlaks loetellu kantud süvamerehaide püügi piirnormid 2013. ja 2014. aastaks. Komisjon küsis ICESilt nõuannet selle kohta, kas on asjakohane kõnealune loetelu uuesti läbi vaadata. ICES leidis, et on piisavalt teaduslikke andmeid selleks, et jätta mustsuu-koerhai (Galeus melastomus) kõnealusest loetelust välja ning kanda süvamerehaide loetellu kõik perekonda Centrophorus (Centrophorus spp.) kuuluvad liigid. Määrust (EL) nr 1262/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(8)
Vastavalt rannikuriikide vahel makrelli, merlangi, atlandi-skandinaavia heeringa ja Põhjamere kilttursa majandamise üle peetud konsultatsioonide tulemusele võib liit lubada liidu laevadel püüda liidu kasutada olevast kvoodist 10 % rohkem, kui liidu kasutada olevast kvoodist rohkem kasutatud kogus arvatakse maha liidu 2014. aasta kvoodist. Samuti võib liit 2014. aastal kasutada kasutamata koguseid, mis moodustavad kuni 10 % 2013. aastal liidu kasutada olevast kvoodist. Liidu laevadele võrdsete võimaluste tagamiseks on asjakohane lubada nimetatud püügivõimaluste kehtestamisel sellist paindlikkust, andes asjaomastele liikmesriikidele kvoodi paindliku kasutamise võimaluse. Kui liikmesriik ei vali mõne kalavaru puhul kvoodi paindliku kasutamise võimalust, siis on asjakohane jätkata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklite 3 ja 4 kohaldamist kooskõlas määruse (EL) nr 40/2013 artikli 10 lõikega 2.
(9)
India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) võttis aastakoosolekul 2013. aastal vastu resolutsiooni, mille eesmärk on kaitsta pikkuim-hallhaisid ning mida kohaldatakse selliste kalalaevade suhtes, mis on kantud IOTC poolt lubatud laevade registrisse; kõnealuse resolutsiooniga keelatakse ajutise katsemeetmena pikkuim-hallhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine, lossimine või ladustamine. Resolutsiooniga on nähtud ette erand rannalähedase püügiga tegelevatele kalalaevadele, kes teostavad püügioperatsioone ainult selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad. Määrust (EL) nr 40/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(10)
Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) võttis aastakoosolekul 2010. aastal vastu soovituse, millega piiratakse selliste laevade arvu, kes tegelevad Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni aktiivse püügiga konventsiooni alal lõuna pool 20°S. Seetõttu tuleks tagada, et liidu laevad ei püüa edaspidi kõnealust liiki WCPFC konventsiooni piirkonnas lõuna pool 20°S. Määrust (EL) nr 40/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(11)
Liidu laevade kalapüügivõimalused Norra vetes ja Norra laevade kalapüügivõimalused liidu vetes kehtestatakse igal aastal, võttes arvesse kalapüügiõiguste alaseid konsultatsioone, mida peetakse vastavalt Norraga kalandussuhteid käsitlevale kahepoolsele kokkuleppele (7). Kuni 2013. aasta kalapüügivõimaluste üle peetavate läbirääkimiste lõpetamiseni kehtestati määrusega (EL) nr 40/2013 asjaomaste kalavarude ajutised püügivõimalused. 18. jaanuaril 2013 viidi Norraga peetud konsultatsioonid lõpule ning nõukogu määrusega (EL) nr 297/2013 (8) muudeti määruse (EL) nr 40/2013 asjaomaseid sätteid. Merilutsuvarud IV püügipiirkonna Norra vetes jäeti aga määrusest (EL) nr 297/2013 ekslikult välja. Peale selle ei vasta põhjaputassuu kogus, mida Norra võib püüda liidu vetes II, IVa, V ja VI püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N ning VII püügipiirkonnas lääne pool 12° W, kõnealuse riigiga pärast konsulteerimist sõlmitud kokkuleppele. Määruse (EL) nr 40/2013 IA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(12)
Avastati viga seoses laevade arvuga, kellel on lubatud püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni IOTC konventsiooni alal, ning seoses püügivõimsusega, mis on liidule eraldatud kõnealuse kalavaru püüdmiseks nimetatud alal. Määruse (EL) nr 40/2013 VI lisa tuleks seetõttu vastavalt parandada.
(13)
Vastavalt 2012. aasta ühinemisaktile ja Horvaatia ühinemisele liiduga 1. juulil 2013 tuleks asjaomastesse liidu õigusaktidesse lisada sätted Horvaatiale 2013. aastaks liidu tasandil eraldatud püügivõimaluste eraldamise kohta. Käesoleva määrusega lisatud arvud Horvaatia hariliku tuuni püügi ja kasvatamise mahtude kohta kajastavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) sätteid Horvaatiale 2013. aastani ette nähtud hariliku tuuni varude taastamise kava kohta. Lisaks peab iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 302/2009 (9) artiklile 5 tagama, et tema püügivõimsus on vastavuses tema kvoodiga.
(14)
Käesoleva määruse püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2013. Sätteid, milles käsitletakse püügi piirnorme ja püügivõimaluste jaotamist, tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud WCPFCd ja IOTCd käsitlevaid uusi sätteid, mida tuleks kohaldada alates käesoleva määruse jõustumisest. Sätted, mis tulenevad Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga, tuleks kohaldada alates kõnealuse ühinemise kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse põhimõtet, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Kuna püügikoormuse reguleerimise korra muudatustel on otsene mõju asjaomaste laevastike majandustegevusele, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 754/2009 muutmine
Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklist 1 jäetakse välja punktid b ja j.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 1262/2012 muutmine
Nõukogu määruse (EL) nr 1262/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tekstile.
Artikkel 3
Määruse (EL) nr 39/2013 muutmine
1. Määruse (EL) nr 39/2013 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisas esitatud tekstile.
2. Määruse (EL) nr 39/2013 IIA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud tekstile.
Artikkel 4
Määruse (EL) nr 40/2013 muutmine
Määrust (EL) nr 40/2013 muudetakse järgmiselt.
1)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 6a
Paindlikkus teatavate kalavarude püügivõimaluste kehtestamisel
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmiste kalavarude suhtes:
a)
kilttursk IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna ELi vetes;
b)
põhjaputassuu I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes;
c)
harilik makrell IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes;
d)
harilik makrell VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ning IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes;
e)
harilik makrell VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes;
f)
harilik makrell IIa ja IVa püügipiirkonna Norra vetes;
g)
heeringas I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelistes vetes.
2. Iga lõikes 1 määratletud kalavaru suhtes võib liikmesriik otsustada suurendada oma I lisas sätestatud esialgset kvooti kuni 10 % võrra. Asjaomane liikmesriik teatab oma otsusest komisjonile kirjalikult. Sellise teatamise korral loetakse suurendatud kvooti asjaomasele liikmesriigile 2013. aastaks eraldatud kvoodiks.
3. Kogused, mida on kasutatud 2013. aastal nimetatud suurendatud kvoodi kohaselt ja mis on suuremad esialgsest kvoodist, arvatakse tonni kaupa asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2014. aasta kvoodist maha.
4. Kogused, mida ei ole kasutatud algse kvoodi kohaselt kuni 10 % ulatuses nimetatud kvoodist, lisatakse asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2014. aasta kvoodile.
5. Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaselt kasutatud ja kasutamata koguste kindlaksmääramisel võetakse arvesse koguseid, mis on antud üle teistele liikmesriikidele vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikele 5, ning koguseid, mis arvatakse maha vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 37, 105 ja 107.
6. Kui liikmesriik on kasutanud mõne kalavaru suhtes käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud võimalust, ei kohaldata sellise kalavaru suhtes kõnealuse liikmesriigi puhul määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4”.
2)
Artikli 10 lõikes 2 asendatakse sõnad „käesoleva määruse I lisas” sõnadega „käesolevas määruses”.
3)
Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 23
Haid
1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.
2. Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul, välja arvatud laevadel, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.
3. Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.”
4)
Artikkel 29 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 29
Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi tingimused
1. Liikmesriigid tagavad, et ei suurene püügipäevade arv, mis on eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püüdvatele seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooniala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel.
2. ELi laevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsioonialal lõuna pool 20° lõunalaiust.”
5)
IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud tekstile.
6)
ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisas esitatud tekstile.
7)
IIA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisas esitatud tekstile.
8)
IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisas esitatud tekstile.
9)
VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisas esitatud tekstile.
Artikkel 5
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 3 lõiget 1, artikli 4 punkte 1, 2, 5 ja 9 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. Artiklit 1, artikli 3 lõiget 2 ja artikli 4 punkti 7 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2013 ning artikli 4 punkte 6 ja 8 kohaldatakse alates 1. juulist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. november 2013