NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 833/2012,
17. september 2012,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
20. detsembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit alumiiniumfooliumi rullide liitu importimise suhtes.
(2)
Menetlus algatati seoses sellega, et 9. novembril 2011 esitas Euroopa metalliliit Eurométaux (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate alumiiniumfooliumi rullide kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
2. Menetlusega Seotud Isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina eksportivatele tootjatele, võrdlusriigi tootjatele, importijatele, turustajatele ja teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul.
(4)
Kaebuse esitaja, teised liidu tootjad, Hiina eksportivad tootjad, importijad ja turustajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Liidu tootjate, importijate ja eksportivate tootjate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.
(6)
Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil importijatel ja eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega (nagu on määratletud punktis 3) seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011.
(7)
Komisjon andis algatamisteates liidu tootjate kohta teada, et ta on koostööd tegevatelt liidu tootjatelt enne uurimise algatamist saadud teabe põhjal koostanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimisse kuulusid neli liidu suurimat teadaolevat äriühingut või äriühingute rühma.
(8)
Nagu on märgitud põhjenduses 24, esitasid nõutud teabe üksnes kaks sõltumatut importijat ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Arvestades koostöövalmis importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut enam vajalikuks. Kolmas importiv äriühing esitas teavet, kuid ei vastanud küsimustikule.
(9)
Nagu on märgitud põhjenduses 26, esitasid 14 Hiina eksportivat tootjat ettenähtud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt saadud andmete põhjal valis komisjon välja neli eksportivat tootjat, kelle ekspordimaht liitu oli suurim.
(10)
Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon kõigile asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele taotluse vormid. Kaks äriühingut andsid endast teada ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist: üks nendest kuulus moodustatud valimisse, teine aga mitte. Individuaalset kohtlemist taotlesid valimisse kaasatud äriühingud ja äriühing, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, kuid ei olnud valimisse kaasatud.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile eksportivatele tootjatele, kes andsid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada, s.t neljale valimisse kaasatud äriühingule ja kõigile teistele äriühingutele, et neil oleks võimalik taotleda individuaalset uurimist. Küsimustikud saadeti ka teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.t neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, koostööd tegevatele liidu importijatele, kasutajatele ja tarbijate ühendustele.
(12)
Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt sõltumatult importijalt. Kasutajate küsimustikule vastasid ka kuus jaemüüjat.
(13)
Komisjonile ei esitatud ühtegi algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalse uurimise taotlust.
(14)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Liidu tootjad
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itaalia;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksamaa;
-
ITS BV, Apeldoorn, Madalmaad;
-
SPHERE Group, Pariis, Prantsusmaa
Hiina eksportivad tootjad
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Liidu sidusimportija
-
CeDo Limited, Telford, UK
Võrdlusriigi Türgi tootja
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Selleks et koguda teavet alumiiniumfooliumi tootmise kaudse põhitooraine, s.t esmase alumiiniumi kulude kohta, küsiti teavet Shanghai futuuribörsilt (Shanghai Futures Exchange - SHFE), mis on Hiina peamine alumiiniumiga kauplemise platvorm. Maailmaturgude ja hindade kohta küsiti teavet Londoni metallibörsilt (London Metal Exchange - LME), mida teabe saamiseks ka külastati. Shanghai futuuribörs esitas komisjoni taotluse peale kirjalikku teavet. Komisjon tegi ettepaneku teabe saamiseks külastada ka Shanghai futuuribörsi ning ettepanek võeti esialgselt vastu. Hiljem arvas Shanghai futuuribörs siiski, et sellise külastuse jaoks on vaja Hiina valitsuse nõusolekut. Hiina ametiasutused omakorda andsid teada, et sellist nõusolekut ei ole vaja. Seepeale võttis Shanghai futuuribörs esialgse nõusoleku tagasi ja otsustas külastusest keelduda.
(16)
Teabe saamiseks külastati Shanghai metalliturgu (Shanghai Metals Market - SMM), mis avaldab teavet hindade kohta.
3. Uurimisperiood
(17)
Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune Toode
(18)
Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega 0,007 mm või rohkem, kuid mitte üle 0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg (edaspidi „vaatlusalune toode” või „alumiiniumfooliumi rullid” või „majapidamisfoolium”). Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 alla.
(19)
Vaatlusalust toodet kasutatakse tavaliselt tarbekaubana pakendamiseks ja muul viisil kodumajapidamistes või toiduga seotud eesmärkidel. Toote määratlust ei vaidlustatud.
2. Samasugune Toode
(20)
Uurimine on näidanud, et Hiinas toodetud ja sealt eksporditud alumiiniumfooliumi rullidel, liidus müüdavatel liidu tootjate toodetud alumiiniumfooliumi rullidel ja Türgis (võrdlusriik) müüdavatel koostööd tegeva Türgi tootja toodetud alumiiniumfooliumi rullidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samad peamised kasutusviisid ning seega võib neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. VÄLJAVÕTTELINE UURING
1. Liidu Tootjate Väljavõtteline Uuring
(21)
Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(22)
Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on liidu tootjatest moodustanud esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse valiti neli suurimat liidu äriühingut (äriühingute rühma) enam kui 30 liidu tootja hulgast, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet. Valiku aluseks võeti tootjate müügimaht, suurus ja geograafiline asukoht liidus ning valimisse kaasatud äriühingute toodang moodustas 44% liidu hinnangulisest kogutoodangust uurimisperioodil. Huvitatud isikuid kutsuti üles tutvuma neile ülevaatamiseks mõeldud toimikuga ja tegema märkusi valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Pärast märkuste esitamise tähtaega väitis üks huvitatud isik, et valimisse oleks tulnud kaasata ka üks Ühendkuningriigi tootja. Vastusena märgitakse, et üks Ühendkuningriigi äriühing (mis on osa äriühingute rühmast Sphere Group) oligi valimisse kaasatud. Ükski teine huvitatud isik lõpliku valimi kohta vastuväiteid ei esitanud ning valim kiideti heaks.
2. Sõltumatute Importijate Väljavõtteline Uuring
(23)
Arvestades menetlusega hõlmatud importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane importijate väljavõtteline uuring.
(24)
Ainult kaks sõltumatut importijat esitasid ettenähtud teabe ja nõustusid koostööd tegema. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist enam vajalikuks.
3. Eksportivate Tootjate Väljavõtteline Uuring
(25)
Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.
(26)
Ettenähtud teabe esitasid ja enda kaasamisega valimisse olid nõus 14 Hiina eksportivat tootjat. Need äriühingud eksportisid uurimisperioodil ELi turule ligikaudu 7 800 tonni ehk ligikaudu 60 % Hiina ekspordist. Nimetatud äriühingutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi, mis koosnes neljast eksportivast tootjast, kellel olid suurimad tüüpilised tootmis-, müügi- ja ekspordimahud, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Üks valimisse kaasatud äriühingutest loobus seejärel koostööst ja üks teine äriühing teatas komisjonile, et on komisjoni küsimustikule vastuseks esitanud ebatäpset teavet. Selle uue info põhjal otsustati kõnealune äriühing valimist välja jätta. Komisjon kutsus valimis osalema kahte uut äriühingut. Valimi lõpliku koostise osas peeti nõu koostööd tegevate eksportivate tootjatega, Hiina esindusega ELi juures ja kaebuse esitajaga. Ükski huvitatud isik ei vaidlustanud valimi uut koostist. Seejärel loobus ka üks uutest lisatud äriühingutest koostööst. Seega koosnes lõplik valim kolmest Hiina eksportivast tootjast, kelle import moodustas uurimisperioodil ligikaudu 30 % vaatlusaluse toote impordist liitu ja 50 % valimi moodustamiseks teavet esitanud 14 eksportiva tootja müügimahust.
D. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
1. Turumajanduslik ja Individuaalne Kohtlemine
1.1. Turumajanduslik kohtlemine
(27)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toote importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.
(28)
Kaks äriühingut, CeDo Shanghai Co. Ltd. (edaspidi „CeDo Shanghai”) ja Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (edaspidi „Blue Diamond”) andsid endast teada ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist. Valimisse kaasati ainult CeDo Shanghai, nagu on selgitatud eespool; teist äriühingut valimisse ei kaasatud. Võttes siiski arvesse Euroopa Kohtu otsust juhtumis C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) jt vs Euroopa Liidu Nõukogu, otsustati vaadata läbi kõik tähtajaks esitatud turumajandusliku kohtlemise taotlused, s.t kahe eespool nimetatud äriühingu taotlused.
(29)
Turumajandusliku kohtlemise taotlusi analüüsiti algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi alusel. Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid:
-
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning
-
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(30)
Kõnealuste äriühingute valdustes tehti turumajandusliku kohtlemise taotluste kontrollimiseks kohapealne uurimine.
(31)
Mõlema äriühingu puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest artikli 2 lõike 7 punkti c esimese kriteeriumi kohaselt, sest leiti tõendeid, et eelneva etapi põhitooraine (alumiiniumi) hind oli moonutatud. Leiti, et samad moonutused esinevad ka vahetooraine, s.t alumiiniumfooliumi hiigelrullide hinnas, nagu on selgitatud allpool. Äriühingud ei vastanud ka muudele kriteeriumidele, nagu on selgitatud allpool.
1.1.1. Kogu tootmisharu hõlmavad esimese kriteeriumiga seotud järeldused - majandustegevust käsitlevad otsused ja kulutused peamistele sisenditele
(32)
Väikeseid alumiiniumfooliumi rulle toodetaks lihtsal viisil, s.t keritakse, lõigatakse ja pakendatakse alumiiniumfooliumi hiigelrullid väiksemateks rullideks. Alumiiniumfooliumi rullide tootmise põhitooraine on esmane alumiinium. Esmane alumiinium moodustab ligikaudu 60-70 % käesoleva uurimisega hõlmatud vaatlusaluse toote tootmiskuludest ning on seega tootmises peamine kuluallikas. See kajastub kogu tootmisharus levinud tavas märkida alumiiniumfooliumi puhul nii ostu- kui ka müügihind esmase alumiiniumi (alumiiniumkangide) võrdlushinna alusel, millele liidetakse tootmis-/ümberarvutuste kulu. Turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingud ostsid tõesti alumiiniumfooliumi hiigelrulle selliste ostulepingute alusel, milles määrati alumiiniumfooliumi hiigelrullide hind kindlaks esmase alumiiniumi võrdlushinna alusel, mille oli avaldanud Shanghai metalliturg (eri metallide kohta hinnateabe pakkuja), mis noteerib hinnad Shanghai piirkonnas tehtud kaubandustehingute hetkehindade põhjal. Shanghai metallituru väljaanded kajastavad väga hästi kodumaiseid alumiiniumihindasid. Need hinnad on väga sarnased hindadele, mis on noteeritud Shanghai futuuribörsil, kus tehakse enamik Hiina tehingutest.
(33)
Esmase alumiiniumi (mis on kaup) ülemaailmne võrdlushind on Londoni metallibörsil noteeritud hind. Alumiiniumi hind Hiina kodumaisel turul erineb oluliselt Londoni metallibörsi hindadest. Nagu on näidatud järgmisel joonisel, oli Londoni metallibörsi ja Shanghai futuuribörsi hindade erinevus uurimisperioodil +500 kuni -90 USA dollarit tonni kohta. Uurimisperioodil on Londoni metallibörsil noteeritud hind olnud kuu keskmise põhjal üle 9 % kõrgem kui Shanghai futuuribörsil noteeritud hind (neto hinnad) ning erinevus oli suurim perioodi keskel, s.o +23 %. Tuleb ka märkida, et uurimisperioodi lõpu poole, ajal mil hinnad turul nõudluse vähenemise tõttu ülemaailmselt langesid, täheldati Shanghai futuuribörsi hindades vastupidist suundumust (seal olid hinnad isegi 3 % kõrgemad Londoni metallibörsi hindadest), mis iseloomustab veelgi kõnealusel turul esinevaid hinnamoonutusi.
(34)
Selline esmase alumiiniumi hinna oluline erinemine muu maailma hindadest, nagu on selgitatud allpool, arvatakse tulenevat mitmest riigi valitsuse põhjustatud asjaolust ja riigi olulisest sekkumisest kodumaisele turule mitmesuguseid vahendeid kasutades. Riigi sekkumise tõttu kujunes ja toimis Hiinas esmase alumiiniumi üpris isoleeritud kodumaine turg, mis oli kaitstud turu mõjutuste eest.
(35)
Esiteks tuleb märkida, et Shanghai futuuribörs oli Hiina väärtpaberite reguleerimiskomisjoni (China Securities Regulatory Commission - CSRC) kontrolli all. Shanghai futuuribörsi tegevus toimub kooskõlas futuuritehinguid käsitleva määruse ja futuuribörsi toimimist käsitlevate meetmetega ning selle põhikirja alusel. Mitu neist riigi kehtestatud eeskirjadest, millega juhitakse börsi tegevust, põhjustavad osaliselt Shanghai futuuribörsil madalat volatiilsust ning moonutatud hindasid ja hinnasuundumusi: hinna kõikumisele päeva lõikes on kehtestatud piirang 4 % üle või alla eelmise kauplemispäeva kokkulepitud arveldushinna, tehinguid tehakse harva (kuni iga kuu 15. kuupäevani), futuurlepingute kehtivusajale on kehtestatud piirang kuni 12 kuud, kauplejate avatud futuurlepingute maht on piiratud teatava summaga, hinnaspekulatsioone piiratakse.
(36)
Börsile saavad seaduse kohaselt siseneda ainult Hiina kauplejad, kes samuti vajavad börsil kauplemiseks Hiina väärtpaberite reguleerimiskomisjoni luba. Shanghai futuuribörsi liikmete esindajad turul saavad tehinguid teha ainult Shanghai futuuribörsi liikme taotluse alusel, nad ei tohi vastu võtta tellimusi muudelt organisatsioonidelt ega saa kaubelda oma arvel. Füüsilised veod saavad toimuda ainult heakskiidetud lattu Hiinas, seda erinevalt rahvusvahelistest tehingutest, mille korral võivad veod toimuda ülemaailmselt. Kuna need on füüsiliste tehingute platvormiks (tuletisinstrumente ei müüda), isoleerib see Hiina alumiiniumituru täielikult. Seetõttu ei ole arbitraaž praktiliselt võimalik ei Londoni metallibörsi ega muude turgudega ja börs on maailmaturgudest isoleeritud. Seega ei saa need turud üksteist tasakaalustada.
(37)
Teiseks tuleb märkida, et riik sekkub hinnakujundusmehhanismi Shanghai futuuribörsil seeläbi, et ta on nii esmase alumiiniumi müüja kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Näiteks võttis Hiina valitsus kasutusele stiimulite paketi, mille eesmärk oli piirata majanduskriisi mõju 2008. aasta lõpus ning see pakett sisaldas riigivarude talitusele ettenähtud kava, mille kohaselt osteti sulatajate äritegevuse toetamiseks neilt alumiiniumi ja tõsteti seega kunstlikult kodumaist nõudlust, samas kui finants- ja majanduskriis vähendas ülemaailmset nõudlust. Sellised riigi korraldatud ostud moonutasid 2009. aasta esimeses pooles hindu märkimisväärselt. Seoses sellega on huvitav täheldada, et uurimisperioodi lõpus arenesid hinnad Hiina kodumaisel turul vastupidiselt maailmaturgude hindadele.
(38)
Hiina riik kirjeldab alumiiniumisektorisse sekkumise põhimõtteid oma 12. alumiiniumi arenduskavas aastateks 2011-2015. Kavas on märgitud, et tuleb kohandada maksu- ja ekspordimaksutagastusi ning muid majanduslikke mõjureid ning rangelt kontrollida esmaste toodete levitamise ja ekspordi kogumahtu. Tegelikkuses tähendab see seda, et alumiiniumitööstuse edendamiseks püütakse kombineerida spetsiifilisi maksukavasid. Need vahendid vähendavad esmase alumiiniumi eksportimist Hiinast ning soodustavad samas importi ja alumiiniumi sisaldavate järgneva turu toodete (nagu vaatlusaluse toote) tootmist nii kodumaise kui ka eksporditurgude jaoks.
(39)
Kõnealuses kavas järgitakse põhimõtteid, mida on järgitud juba mitu aastat eelmiste kavade raames. Lisaks on neid kavu rakendatud mitmeid aastaid ning uurimisperioodil oli käigus mitu rakendusmeedet, mida kirjeldatakse allpool. Need kavad on järgmised:
1)
esmase alumiiniumi ja alumiiniumijääkide ekspordimaks oli 17 % (samas kui alumiiniumfooliumi rullide ekspordimaks oli 0 %);
2)
esmase alumiiniumi käibemaksu tagastamise protsent oli 0 (samas kui alumiiniumfooliumi käibemaksu tagastamise protsent oli alates 2009. aasta juunist 15);
3)
metallide suhtes ei kohaldatud 5 protsendist impordimaksu.
(40)
Seega kombineeris riik neid meetmeid selleks, et piirata esmase alumiiniumi eksportimist, mis omakorda suurendas selle kodumaist pakkumist ning alandas selle hinda kodumaisel turul.
(41)
Enamik Hiina alumiiniumisulatusettevõtteid kuulub riigile. Mitmesugused alumiiniumi tootmisvõimsust ja tootmismahtu selgelt mõjutavad tööstuskavad, eelkõige 12. alumiiniumitööstuse viisaastakukava aastateks 2011-2015, soodustavad strateegiate arendamist oluliselt töödeldud alumiiniumtoodete jaoks ning julgustavad alumiiniumi tööstusharu tootmisahelat veelgi laiendama.
(42)
Hiina riigi võetud meetmeid, mida on eespool kirjeldatud, peeti seega tõendusmaterjaliks selle kohta, et riik sekkus ettevõtete tooraine omandamist ja tootmiskulusid käsitlevatesse otsustesse. Hiina praegune süsteem, mille järgi kohaldatakse esmase alumiiniumi ekspordi suhtes kõrgeid ekspordimakse ega tagastata käibemaksu ning järgneva turu toodete (nagu vaatlusaluse toote) suhtes ekspordimaksu ei kohaldata ja käibemaks osaliselt tagastatakse ja mille kohaselt riik sekkub Shanghai futuuribörsi hinnakujundusse, on viinud olukorrani, kus Hiina esmase alumiiniumi hinnad ja järgneva turu alumiiniumitoodete hinnad (mida kasutatakse ka muude alumiiniumitoodete tootmise toorainena) kujunevad riigi sekkumise mõjul ning neid ei mõjuta hindade kõikumine rahvusvahelistel turgudel. Sellel on otsene mõju ettevõtete otsustele järgneva turu alumiiniumi tooraine ostmisel. Alumiiniumi hinnad on alati olnud moonutatud, välja arvatud väga lühikest aega, kui riigi sekkumise prioriteedid olid ilmselt suunatud mujale, nagu on kirjeldatud eespool, ja see on andnud Hiina alumiiniumfooliumi tootjatele ebaõiglase eelise.
(43)
Kuna esmase alumiiniumi hind moodustab alumiiniumfooliumi väikeste rullide tootmiskuludest ligikaudu 60 %, tähendab see Hiina tootjate jaoks ebaõiglast ja olulist hinnaeelist, mis on sellise kauba nagu alumiiniumfooliumi väikeste rullides puhul märkimisväärselt suur.
(44)
CeDo Shanghai vaidlustas komisjoni järeldused pärast seda, kui need olid neile teatavaks tehtud. Esiteks väitis ta, et mõned komisjoni järeldustest ei ole õiged ja järjepidevad ning et see mõjutab negatiivselt Hiina ettevõtete majandustegevust käsitlevate otsuste kohta tehtud üldist järeldust. Täpsemalt märkis ta, et juurdepääs Shanghai futuuribörsile ei ole piiratud ainult Hiina kodanikega, sest konto on võimalik avada selliste maaklerite kaudu, kellel on luba kaubelda Shanghai futuuribörsil. Üldiselt ei vaidlustanud äriühing järeldust, et Hiina riik kontrollib teatavaid toiminguid, kuid tema arvates ei ole sellise kontrolli eesmärk hindu moonutada ja tagada turu madal volatiilsus, vaid hoida ära spekuleerimine ja võimalikud vead tehingute tegemisel. Teiseks väitis see äriühing, et Shanghai futuuribörsi ja Londoni metallibörsi hindade erinevus uurimisperioodil (sh aeg, mil hinnad Hiinas olid isegi kõrgemad kui mujal maailmas) ei olnud eriti suur. Seega on Hiina tootjate eelis, mis võiks tuleneda madalamatest hindadest, minimaalne või üldse olematu. Äriühing selgitas, et vastupidised suundumused hindades uurimisperioodi lõpus tulenesid sellest, et Hiina majandus oli 2011. aasta lõpus endiselt laienemas, mitte sellest, et riik põhjustas moonutusi. Lõpetuseks väitis äriühing, et eespool nimetatud mehhanismidel ja menetlustel ei ole olulist mõju äriühingu otsustele, mis käsitlevad kulusid ja hinnakujundust.
(45)
Äriühingu väited ei ole vastuolus komisjoni järeldusega, et Shanghai futuuribörsil on lubatud kaubelda ainult Hiina kodanikel. Riigi sekkumise eesmärkide osas on äriühingu väited spekuleerivad ning praeguses etapis ei ole esitatud ühtegi tõendit. Peale selle ei ole oluline, miks kõnealused eeskirjad ja piirangud on kehtestatud. Oluline on nende üldine mõju, mis on põhjustanud kodumaise alumiiniumituru isoleerituse, sest sealsed hinnasuundumused ei järgi maailmaturgude hinnasuundumusi. Seose sellega märgitakse ka, et peale teabe avaldamist, ei esitanud Hiina ametiasutused selle kohta märkusi. Nagu on järeldatud põhjenduses 43, on hinnamoonutused Hiina alumiiniumiturul niivõrd märkimisväärsed (hinnaerinevus -9 % uurimisperioodil), et on põhjustanud ebaõiglase hinnaeelise Hiina tootjatele, kes toodavad sellist tüüpi kaupa nagu vaatlusalune toode. Seda hinnaeelist ei saa põhjendada Hiina alumiiniumitootjate ühegi võrreldava eelisega. Lõpetuseks märgitakse, et kõik koostööd tegevad äriühingud ostsid oma tooraine Hiina kodumaiselt turult selliste lepingute alusel, milles hind on indekseeritud vastavalt kohalikele alumiiniumi hinna indeksitele. Seega on riigi tegevus selgelt mõjutanud üksikettevõtjate otsuseid ning põhjustanud moonutusi alumiiniumiturul.
(46)
Blue Diamond selgitas, et riik ei ole kehtestanud Shanghai metallituru hindasid ja et Shanghai metalliturg on sarnane Londoni metallibörsile, kuna mõlemad on avaliku teabe allikad. Komisjon ei ole esitanud järeldust, mille kohaselt on hinnad otseselt riigi kehtestatud, seega ei ole kõnealusel märkusel tähtsust. Teiseks ei tähenda asjaolu, et hinnad on avalikkusele kättesaadavad automaatselt seda, et need on kujunenud turu mõjutuste tulemusel.
1.1.2. Teise kuni viienda kriteeriumi põhjal äriühingute kohta tehtud järeldused
(47)
Komisjon leidis, et CeDo Shanghai ei vastanud kolmandale kriteeriumile, sest äriühingu laenu tagasimaksmine välisvaluutas toimus tingimusel, et selle on heaks kiitnud välisvaluutatehingute komitee, ning sellel arvatakse olevat moonutav mõju laenamist käsitlevatele äriühingu otsustele ja seega selle finantsolukorrale.
(48)
CeDo Shanghai vaidlustas komisjoni järelduse kolmanda kriteeriumi kohta. Ta väitis, et välisvaluutatehingute komitees registreerimine on üleriigiline tava, mis on kohustuslik kõigile äriühingutele, kes maksavad tagasi välismaalt võetud laenu ja see osutab lihtsalt Hiina finantsasutuste heale juhtimistavale, mille eesmärk on ära hoida ebakorrektsed tehingud finantsvahendite Hiinast välja suunamiseks. Lisaks selgitas äriühing, et tema tootmiskulud ega üldine finantsolukord ei sõltu üldse kõnealusest heakskiidust. Seega väitis CeDo Shanghai, et komisjoni järeldus seoses kolmanda kriteeriumiga ei ole õige.
(49)
Finantsotsused on vaieldamatult ettevõtte ühed kõige tähtsamad otsused. CeDo Shanghai välisvõla eeskirjades on selgelt kehtestatud mujalt kui Hiinast võetava laenu heakskiitmismenetlus. Seega on ettevõtete otsustele taotleda finantsvahendeid välismaalt kehtestatud tingimus taotleda riigilt heakskiitu, mis moonutab nende finantsolukorda. Seega lükati äriühingu väited tagasi.
(50)
Blue Diamond ei vastanud esimesele kriteeriumile kuna, et ta sai kasu laiendatud tulumaksuvabastusest. Ta ei vastanud ka teisele kriteeriumile, kuna tal ei ole ühte selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel. Äriühing ei suutnud tõendada ka seda, et vastab kolmandale kriteeriumile, kuna ta kasutab tööstusruume tasuta, mis moonutab tema kulusid ja finantsolukorda.
(51)
Äriühing vaidlustas mõned järeldustest. Ta väitis, et maksuvabastusel ei ole mõju ekspordihindadele, mida dumpinguvastase menetluse käigus peamiselt uuritakse. Ta väitis ka, et on järginud oma raamatupidamises Hiina käibemaksueeskirju ja selgitas, et erinevused müügiaruandluses ja raamatupidamises on tekkinud lepinguliste tingimuste, mitte äriühingu tavapärase tegevuse tõttu. Lisaks kinnitas äriühing, suure tööstusala kasutamine tasuta toimub lepingu alusel.
(52)
Märkused topeltarvepidamise kohta on vastuolus selgituste ja tõendusmaterjaliga, mis esitati kohapealse uurimise käigus. Topeltarvepidamise kohta ega selle kohta, kuidas äriühingu kulumiarvestus on äriühingu väitel kooskõlas Hiina käibemaksueeskirjadega, rohkem tõendeid ei esitatud. Lõpetuseks kinnitas äriühing järeldust maksuvabastuse ja tööstusala tasuta kasutamise kohta. Seoses sellega märgitakse, et turumajandusliku kohtlemise taotluste hindamiseks kasutatavad kriteeriumid ei ole kõik ainult rangelt ekspordihinnaga seotud kriteeriumid, vaid kehtestatud selleks, et teha kindlaks, kas tootjate puhul toimub asjaomase samasuguse toote valmistamine ja müük turumajanduse tingimustes. Lisaks märgitakse, et kuna äriühing ei taotlenud individuaalset uurimist ning teda ei valitud valimisse, tema ekspordihindade kohta teavet ei taotletud.
(53)
Seega keeldutakse mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest.
1.2. Individuaalne kohtlemine
(54)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevad äriühingud või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel ning
-
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(55)
Kõik valimisse kaasatud äriühingud ja Blue Diamond taotlesid individuaalset kohtlemist. Kõiki taotlused vaadati läbi. Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud äriühingud ja Blue Diamond täitsid kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumid.
(56)
Seega võimaldati kõikidele valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja Blue Diamondile individuaalne kohtlemine.
2. Võrdlusriik
(57)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(58)
Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Ameerika Ühendriike (edaspidi „USA”) ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.
(59)
USA võrdlusriigina kasutamise kohta ei saadud olulisi märkusi. Ükski huvitatud isikutest ei soovitanud muid võrdlusriigis tegutsevaid samasuguse toote tootjaid.
(60)
USA tootjad siiski koostööd ei teinud, kuigi kõikide teadaolevate USA tootjatega võeti uurimise ajal ühendust. Komisjon taotles koostööd tootjatelt muudest kolmandatest riikidest, mida taotluses nimetati, nagu Mehhiko ja Lõuna-Aafrika, kuid ka need riigid ei soostunud koostööd tegema.
(61)
Oma uurimistöö käigus püüdis komisjon kindlaks teha muid tootjaid kolmandates riikides. Seepärast saadeti kirjad ja küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele muudes kolmandates riikides (Türgi, India, Lõuna-Korea)
(62)
Kaks Türgi tootjat andsid endast teada ja näitasid üles soovi teha koostööd. Lõpuks esitas üks tootja küsimustikule täielikud vastused ja lubas teha oma valdustesse kontrollkäigu.
(63)
Komisjon esitas oma hinnangu Türgi võrdlusriigiks sobivuse kohta mittekonfidentsiaalsesse toimikusse, et huvitatud isikud saaksid sellega tutvuda. Ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi selle kohta, et Türgi valiti praegusel juhul võrdlusriigiks.
(64)
Seega tehakse esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.
3. Normaalväärtus
(65)
Kuna ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingutest ei suutnud tõendada, et nad vastavad turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, ning kaks teist valimisse kaasatud äriühingut turumajanduslikku kohtlemist ei taotlenud, määrati normaalväärtus, nagu on selgitatud põhjenduses 57, kõikide Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks samasuguse toote eest Türgis tegelikult makstud või makstavate hindade või samasuguse toote konstrueeritud normaalväärtuse alusel. Pärast liidus makstud või makstavate hindade valimist arvutati normaalväärtus põhjenduses 14 nimetatud Türgi koostööd tegeva tootjate valdustes kontrollitud andmete alusel.
(66)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et Türgi koostööd tegeva tootjate samasuguse toote müük on tüüpiline võrreldes vaatlusaluse tootega, mida ekspordivad liitu valimisse kaasatud eksportivad tootjad.
(67)
Seejärel uuris komisjon, kas nimetatud müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kasumlikust müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul Türgi turul müüdud samasuguste toodete tootmiskulud.
(68)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(69)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.
(70)
Kui Türgi koostööd tegev tootja ei müünud konkreetset tooteliiki omamaisel turul, siis arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.
(71)
Tooteliikide puhul, mida Türgi koostööd tegev tootja ei müünud omamisel turul, kuid mida müüdi muudel turgudel, arvutati normaalväärtus nii, et liideti muudel turgudel müüdavate sama tooteliigi tootmiskuludele selle müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Selliste tooteliikide puhul, mida Türgi koostööd tegev tootja üldse ei müünud, arvutati normaalväärtus nii, et liideti kõikide tooteliikide tootmiskuludele nende müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.
(72)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tegelikel andmetel, mida Türgi tootja oli esitanud samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.
4. Ekspordihinnad
(73)
Eksportivate tootjate eksportmüük liitu toimus kas otse sõltumatutele klientidele või liidus asuvate seotud säriühingute kaudu.
(74)
Kui eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
(75)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuvate sidusäriühingute kaudu, määrati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 sidusäriühingu selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulud, ning kasumit. Kasumimarginaali arvutamisel lähtuti kasumist, mille kaks sõltumatut importijat said vaatlusaluse toote müügist, kuna sidusimportija tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks, sest eksportiv tootja ja seotud importija olid omavahel seotud.
5. Võrdlus
(76)
Kuna Hiinast pärit impordi puhul oli tegemist äriühingute oma kaubamärgiga toodete müügiga, võeti võrdluse aluseks ainult Türgi koostööd tegeva äriühingu oma kaubamärgiga toodete müük.
(77)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohaseid kohandusi seoses kaudsete maksude ning veo-, kindlustus-, käitlemis-, tagatis- ja laenukuludega lubati teha kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele. Võrdluses ei võetud arvesse pakendamist.
(78)
Toote kontrollnumbri (PCN-süsteemi) kasutamisel toodete liigitamiseks ilmnes kõikide valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul vähe kokkulangevusi. Kui otsest kokkulangevust kindlaks ei tehtud, võrreldi sarnaseid tooteliike, ja erinevuste, näiteks eri pakendiliikide puhul, tehti kohandusi. Juhtudel, kui kasutati lähedaste kontrollnumbrite meetodit, tehti üksikasjad teatavaks ka asjaomasele äriühingule.
6. Dumpingumarginaal
(79)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt määrati dumpingumarginaal valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata.
(80)
Valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute jaoks arvutati nende kolme dumpingumarginaali kaalutud keskmine.
(81)
Arvestades Hiina äriühingute vähest koostööd (umbes 60 %), leiti, et on kohane, kui kõigi teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal põhineb koostööd tegevate eksportijate sellistel tehingutel, mille puhul dumping oli kõige suurem.
(82)
Sellisel viisil kindlaks määratud ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, on järgmised:
Tabel 1
Dumpingumarginaalid
Äriühingu nimi
Staatus
Dumpingumarginaal
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuaalne kohtlemine
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuaalne kohtlemine
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuaalne kohtlemine
28,6 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
35,2 %
Üleriigiline dumpingumarginaal
43,4 %
E. KAHJU
1. Tootmine Liidus ja Liidu Tootmisharu
(83)
Liidus on 31 suhteliselt väikest samasuguse toote tootjat või tootjate rühma. Neile osutatakse edaspidi kui liidu tootmisharule algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Taotluse esitaja, Eurométaux, tegutses seitsme tootja nimel, kelle toodang kokku moodustas uurimisperioodil ligikaudu 50 % liidu teatavate alumiiniumfooliumi rullide kogutoodangust. Tuleb siiski märkida, et kaebuse esitaja esitatud andmed (mida on kontrollitud muude kättesaadavate allikate põhjal) hõlmasid kõikide teadaolevate äriühingute vaatlusaluse toote toodangut ja müüki liidu turul. Selle teabe põhjal toodeti uurimisperioodil samasugust toodet liidus kokku hinnanguliselt 91 000 tonni. Kuna kaebuse esitaja esitas andmed kõikide liidu turul vaatlusalust toodet tootvate ja müüvate teadaolevate äriühingute kohta, kasutatakse neid andmeid kui makromajanduslikke näitajaid.
2. Tarbimine Liidus
(84)
Tarbimine liidus arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi põhjal, millele oli liidetud import liidu turule. Need andmed esitas kaebuse esitaja ja need tehti kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele. Liidu tootjate kohta esitatud andmeid kontrolliti võrreldes neid andmetega, mille komisjon oli saanud tüüpilisuse kindlakstegemise ja valimi moodustamise käigus. Vaatlusaluse toote impordiandmeid nii asjaomase riigi kui ka kolmandate riikide puhul kontrolliti võrreldes neid Eurostatist kättesaadavate COMEXTi andmetega. Kaebuse esitaja märkis, et tema andmed liidu turul toimunud müügi kohta sisaldasid teatavaid Hiinas toodetud koguseid, mis kajastusid juba impordiandmetes. Seetõttu vähendati teatavate valimisse kaasamata Hiinast importivate ELi tootjate müügimahtu. Selle vähendusega hoiti ära kõnealuste müügimahtude topeltarvestamine kogutarbimisse.
(85)
Selle põhjal oli tarbimine liidus muutunud järgmiselt.
Tabel 1
Tarbimine ELis (tonnides)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Koguimport
4 600
7 600
10 300
14 300
Liidu turul müüdud liidu toodang
91 000
91 500
87 700
82 456
Kogutarbimine
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Kogutarbimine ELi turul vaatlusalusel perioodil muutus väga vähe. Sellise stabiilsuse põhjus on asjaolu, et vaatlusaluse toote ELi turg on juba hästi väljakujunenud turg ja toodet kasutavad peamiselt kodumajapidamised, mistõttu seda ei mõjutanud majanduskriisist tulenevad muutused.
3. Import Asjaomasest Riigist
3.1. Maht ja turuosa
(87)
Andmed impordimahu kohta saadi kaebuse esitajalt, kes kohandas Eurostatist saadud statistilisi andmeid oma turuteadmiste põhjal. Selline kohandamine oli vajalik, sest CN-koodide põhine statistika sisaldab ka muu kui vaatlusaluse toote importi. Kohandamise aluseks võeti teadmised, mis olid olemas eri ekspordiriikidest pärit ELi turule suunatud ekspordi ja impordihinna kohta ning mis näitavad, kas importtoode on vaatlusalune toode või mitte. Üksikasjalikud andmed ja meetodid esitati huvitatud isikutele tutvumiseks kaebuse 3. lisas. Nende andemete põhjal muutus Hiinast pärit import liitu vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
Tabel 2
Import Hiinast
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Import Hiinast (tonnides)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeks (2008 = 100)
100
160
230
304
Turuosa
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
154
225
301
Allikas: kaebuse esitaja
(88)
Pärast peamist toorainet ja eelneva etapi toodet (alumiiniumfooliumi hiigelrullid) käsitlenud dumpinguvastast uurimist, mille tulemusel kehtestati Hiina tootjate suhtes 2009. aastal tollimaksud, suurenes Hiinast pärit impordi maht oluliselt. Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 200 %.
(89)
Samuti järgis vaatlusalusel perioodil impordi pidevat tõusutrendi Hiina eksportivate tootjate turuosa, mis tõusis 4,5%-lt 2008. aastal 13,4%-le uurimisperioodil.
3.2. Dumpinguhindadega impordi hinnad ja hindade allalöömine
(90)
Hiinast pärit impordi keskmine hind arenes järgmiselt.
Tabel 3
Hiinast pärit impordi hinnad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Keskmine CIF-hind (eurodes tonni kohta)
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeks (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Allikas: Eurostat
(91)
Tuleb märkida, et Hiina impordi hinnad järgivad suures osas Hiina tooraine (peamiselt alumiiniumsulam) hindasid. Impordi hinnad siiski langesid uurimisperioodil võrreldes 2010. aastaga 3 %, seda ajal, mil tooraine hinnad tõusid ligikaudu 4 % (vt tabel allpool).
Tabel 4
Alumiiniumi keskmiste hindade areng Hiinas
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Shanghai futuuribörsi kaalutud keskmine hetkehind eurot tonni kohta
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeks (2008 = 100)
100
84
104
108
Allikas: Shanghai futuuribörs (SHFE), käibemaksuta
(92)
Kuna kogu Hiina import oli äriühingute oma kaubamärgiga toodete müük, võeti hindade allalöömise (ja turuhinnast madalama hinnaga müümise) võrdluse aluseks ainult liidu tootmisharu äriühingu oma kaubamärgiga toodete müük.
(93)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi tooteliikide kaupa kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja Hiina koostööd tegevate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul, mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal ning mida oli kehtivate tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks nõuetekohaselt kohandatud.
(94)
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, neid kohandati vajaduse korral nõuetekohaselt ning neist arvati enne võrdlust maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootjate uurimisperioodiaegsest käibest, näitas, et Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 10,0%.
4. Liidu Tootmisharu Majanduslik Olukord
4.1. Sissejuhatavad märkused
(95)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
(96)
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamisel tugineti kaebuse esitaja esitatud andmetele, mille kontrollimiseks võrreldi neid liidu koostööd tegevate tootjate esitatud teabega.
(97)
Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, tööhõive, palgad, tootlikkus, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kontrolliti nõuetekohaselt.
4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 5
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
97
95
Tootmisvõimsus (tonnides)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeks (2008 = 100)
100
103
103
103
Tootmisvõimsuse rakendamine
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Tabelist selgub, et vaatlusalusel perioodil tootmine vähenes olenemata sellest, et tarbimine samal perioodil ei muutunud. Kuigi toomisvõimsus vaatlusalusel perioodil eriti ei muutunud, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine sarnaselt tootmisele.
4.2.2. Müügimaht ja turuosa
Tabel 6
Müügimaht ja turuosa
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Müügimaht ELi turul (tonnides)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeks (2008 = 100)
100
101
96
91
Turuosa
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Liidu tootmisharu müügimaht kahanes vaatlusalusel perioodil 9 % ja selle turuosa vähenes pidevalt (95,2 %-lt 2008. aastal 85,2 %-ni uurimisperioodil).
4.2.3. Kasv
(100)
ELi müügimaht ja liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenesid, kuid tarbimine ei muutunud, nagu on märgitud põhjenduses 85.
4.3. Andmed valimisse kaasatud liidu tootjate kohta (mikromajanduslikud näitajad)
4.3.1. Keskmine ühikuhind liidus ja tootmiskulud
Tabel 7
Müügihinnad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühiku hind ELis sõltumatutele klientidele
(eurot ühiku kohta)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeks (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Keskmiste müügihindade (sh kaubamärgiga ja kaubamärgita toodete hinnad) suundumuse kohaselt langesid vaatlusalusel perioodil hinnad 2%. Müügihindu ei peetud siiski usaldusväärseteks kahjunäitajateks, sest neid hindu mõjutasid suures osas toorainehinnad (peamisel alumiiniumi hinnad), mis järgisid vaatlusalusel perioodil sarnast suundumust. Üldiselt olid hinnad 2010. aastal ja uurimisperioodil põhjenduses 94 kirjeldatud hindade allalöömise tõttu madalad.
4.3.2. Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
Tabel 8
Tööhõive, tootlikkus ja töötasud
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Töötajate arv
301
314
287
284
Indeks (2008 = 100)
100
104
95
94
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
143
138
141
138
Indeks (2008 = 100)
100
96
98
96
Palk töötaja kohta
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Vaatlusalusel perioodil vähenes töötajate arv 6 %, kuigi palk töötaja kohta veidi kasvas. Lisaks sellele ei viinud töötajate arvu vähenemine tootlikkuse suurenemiseni, kuna müügimaht vähenes isegi rohkem, nagu on kirjeldatud põhjenduses 99. Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, vähenes tõepoolest vaatlusalusel perioodil mõnevõrra. See langes madalaimale tasemele 2009. aastal ja hakkas 2010. aastal kasvama, ilma et oleks saavutanud algset taset. Uurimisperioodil langes tootlikkus uuesti 2009. aasta madalaimale tasemele.
4.3.3. Varud
Tabel 9
Varud
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Lõppvarud
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeks (2008 = 100)
100
104
108
123
Lõppvarud protsendina toodangust
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Kuigi liidu tootmisharu valimisse kaasatud äriühingud hoidsid oma varude taseme madalana, kasutades selleks tellimustel põhinevat tootmist, hoiti varuna siiski mõningaid enamlevinud tooteid. Varud suurenesid oluliselt nii absoluutväärtuses kui ka protsendina tootmisest. Vaatlusalusel perioodil kasvasid aasta lõppvarud 6,7 %-lt kuni 9,1 %-le.
4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
Tabel 10
Kasumlikkus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Sellisel viisil arvutatud kasumlikkus jõudis kõrgeimale tasemele 2009. aastal, sest peamise tooraine (alumiiniumi) ostuhind vähenes. Alates 2009. aastast hakkas kasum vähenema ja oli uurimisperioodil 0,7 %. Need kasumlikkuse näitajad hõlmavad turu kõiki segmente, sealhulgas üpris kasumlikku kaubamärgiga toodete segmenti, mis konkureerib oluliselt vähemal määral Hiinast pärit madala hinnaga importiga. Tõepoolest oli ainuüksi äriühingute oma kaubamärgiga toodete segmendi kahjum uurimisperioodil väga suur.
(105)
Liidu tootmisharu ei märkinud, et kapitali kaasamise võimega oleks olnud olulisi probleeme.
Tabel 11
Rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Rahavoog
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeks (2008 = 100)
100
137
95
61
Investeeringud (eurodes)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeks (2008 = 100)
100
47
60
37
Investeeringutasuvus
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, samuti investeeringutasuvus, järgisid suuresti käibest saadud kogutulu negatiivset suundumust.
(107)
2008. aastal investeeris üks ELi tootja täiendavatesse laoruumidesse. Vaatlusaluse perioodi ülejäänud aastate kohta ei tuvastatud, et ükski muu liidu tootmisharu valimisse kaasatud äriühingutest oleks teinud suuri investeeringuid.
4.3.5. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(108)
Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas jaos. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt kõrgemad. Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule pidada tähtsusetuks.
5. Järeldus Kahju Kohta
(109)
Uurimisest nähtus, et vaatlusalusel perioodil enamik liidu majanduslikku seisundit kirjeldavaid kahjunäitajaid halvenes või ei järginud tarbimise arengut. See tähelepanek kehtib eriti ajavahemiku kohta 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
(110)
Vaatlusalusel perioodil, kui tarbimine ei muutnud, kasvas Hiinast pärit impordi maht pidevalt ja olulisel määral. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 9 % ja turuosa vähenes ligikaudu 10 protsendipunkti. Ka liidu tootmisharu varud suurenesid oluliselt, mis näitab selle suutmatust toodet müüa. Madala dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil järjekindlalt ja lõi uurimisperioodil oluliselt alla liidu tootmisharu hindu.
(111)
Lisaks halvenesid 2010. aastal ja uurimisperioodil oluliselt ka liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog ja kasumlikkus.
(112)
Eelöeldut arvestades järeldati, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(113)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Peale dumpinguhinnaga impordi kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.
2. Dumpinguhinnaga Impordi Mõju
(114)
2009. aasta lõpus kehtestati Hiinast pärit alumiiniumfooliumi hiigelrullide suhtes dumpinguvastased tollimaksud. Alates sellest ajast kasvas vaatlusaluse toote (järgneva turu toode) import kiiresti. See kasv langeb kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega.
(115)
Uurimine näitas, et tarbimine liidus jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, samas kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht kasvas tohutult, s.t üle 200 %. Samuti suurenes ka kõnealuse impordi turuosa 4,5 %-lt 2008. aastal kuni 13,4 %-ni uurimisperioodil (s.o ligikaudu 9 protsendipunkti). Samal ajal kahanes liidu tootmisharu müügimaht 9% ja selle turuosa vähenes samuti 9 protsendipunkti, s.o 95,2%-lt 2008. aastal 85,2%-le uurimisperioodil.
(116)
Hinnasurve kohta tuleb märkida, et Hiina eksportivad tootjad lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla. Hinnasurve ja üha kasvavad kogused võimaldasid Hiina eksportivatel tootjatel saada endale lepinguid suurte klientidega (jae- ja hulgimüüjatega). Liidu tootmisharu varem sõlmitud lepingute puhul hindu ei tõstetud, kuigi seda oleks alumiiniumi hinnatõusu korvamiseks olnud vaja teha. Hindade allalöömise määr uurimisperioodil oli ligikaudu 10 % ja sel aastal pidi liidu tootmisharu tooraine hinnatõusu tõttu keskmisi hindu tõstma 3 %, samas kui Hiina eksportivad tootjad alandasid oma hindu ELi turul ligikaudu 3 % (vt tabel 3). Seetõttu liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes oluliselt.
(117)
Eelöeldu põhjal järeldatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi massiline suurenemine ning sellise impordi hinnad, mis lõid liidu tootmisharu hindu alla, mängisid otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud olulises kahjus, mis kajastub eelkõige selle raskes finantsolukorras, müügimahu ja turuosa olulises vähenemises ja enamiku kahjunäitajate halvenemises.
3. Muude Tegurite Mõju
3.1. Import kolmandatest riikidest
(118)
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Andmed koguse- ja hinnasuundumuste kohta esitas kaebuse esitaja Eurostati andmete põhjal.
Tabel 12
Import kolmandatest riikidest
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Import kolmandatest riikidest
330
764
461
1 306
Indeks (2008 = 100)
100
231
140
396
Turuosa
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Import kolmandatest riikidest (peamiselt Indiast, Venemaalt, Taiwanist ja Türgist) suurenes vaatlusalusel perioodil 300 %. Kõnealuse impordi turuosa ELi turul jääb siiski marginaalseks. Seega ei ole kõnealune import saanud kaasa aidata liidu tootmisharu kantud kahjule uurimisperioodil.
3.2. Ekspordimaht ja -hinnad
(120)
Järgmises tabelis on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi maht vaatlusalusel perioodil. Andmed koguste ja hinnasuundumuste kohta on esitanud valimisse kaasatud tootjad ja neid on kontrollitud.
Tabel 13
Liidu valimisse kaasatud tootjate eksport
2008
2009
2010
Uurimisperiood
ELi ekspordimaht
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeks (2008 = 100)
100
95
84
89
Eksport protsendina toodangust
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
86
94
Ekspordihinnad
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeks (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Valimisse kaasatud tootjate ekspordi maht ei olnud vaatlusalusel perioodil suur, jäädes alati alla 2 % toodetud määradest. Nende ekspordi maht järgis sama suundumust nagu müügimaht Euroopa turul. Võttes arvesse liidu tootmisharu ekspordi väikest mahtu, ei aidanud see kaasa liidu tootmisharu kantud olulisele kahjule.
3.3. Majanduskriisi mõju
(122)
Tarbimine liidus majanduskriisi tõttu vaatlusalusel perioodil ei vähenenud. Nagu võibki kodumajapidamistes kasutatava esmatarbekauba puhul eeldada, ei mõjutanud finantskriis majapidamisfooliumi tarbimist, mis jäi toidu töötlemise ja pakendamise sektoris stabiilseks. Seega ei aidanud majanduskriis kaasa uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahjule.
3.4. Konkurents liidu turul
(123)
Konkurents liidu turul on tihe, sest liidu tootmisharu on väga mitmekesine (üle 30 tootja) ning selle üks peamiseid kliente on mõjukas jaemüügisektor.
(124)
Aastate jooksul on peamised ELi jaemüüjad kujundanud välja oma kaubamärgid (äriühingu oma kaubamärk), mis on majapidamisfooliumi osas järk-järgult vähendanud tootjate endi kaubamärkidega toodete müüki. See on kahjustanud liidu tootmisharu tootjate olukorda - seetõttu on nende müük kasumlikumas kaubamärkidega toodete turusegmendis langenud ja nende omavaheline konkurents äriühingute oma kaubamärgiga toodete kasvavas turusegmendis suurenenud.
(125)
See areng on siiski toimunud järk-järgult mitme aasta jooksul ja uurimine näitas, et äriühingu oma kaubamärgiga toodete müük on 2010. aastast kuni uurimisperioodini kasvanud 83 %-lt ainult 84 %-ni. See tähendab, et kuigi sellel kasvul on olnud ELi tootjatele väike mõju, ei saa sellega põhjendada nende kantud kahju ulatust.
3.5. Muutused liidu tootmisharu tootmiskuludes
(126)
Huvitatud isikud väitsid, et muutused tootmiskuludes, peamiselt alumiiniumi hinnas, aitasid kaasa kahju tekkimisele.
(127)
Majapidamisfooliumi tootmiskulud on tihedalt seotud selle toote tootmiseks kasutatava peamise tooraine (s.o alumiiniumi) hinna muutustega. Londoni metallibörs on alumiiniumi hinna ülemaailmne võrdlusalus.
Tabel 14
Alumiiniumi keskmiste hindade areng Londoni metallibörsil
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Hetkehind Londoni metallibörsil USA dollarit tonni kohta
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeks (2008 = 100)
100
64
78
90
Allikas: Londoni metallibörs
(128)
Muutused hindades, mis selguvad ülal esitatud tabelist, on tekkinud 2008. aasta oktoobri paiku alanud finantsikriisi tõttu. Alumiiniumi hinnad langesid nõudluse vähenemise tõttu ja tõusid mõningal määral uurimisperioodi lõpuks. Majapidamisfooliumi tööstusharu määrab hinnad tavaliselt siiski kindlaks Londoni metallibörsi võrdlushinna alusel, millele liidetakse töötlemiskulud ja kasum. See tähendab, et tavaolukorras ei ole Londoni metallibörsi võrdlushinna muutustel suurt mõju majapidamisfooliumi tootmisharu olukorrale, kuna lõpptoote hinnad muutuvad vastavalt Londoni metallibörsi hindadele. Tegelikult on liidu tootmisharu alati tegutsenud olukorras, kus alumiiniumi hinnad on muutuvad.
(129)
Väideti ka, et liidu tootmisharu seadmed on puudulikud ning et see aitas kaasa kahju tekkimisele. Tuleb märkida, et uurimise käigus see seisukoht kinnitust ei leidnud ja tegelikult olid ELi ja Hiina töötlemiskulud tervikuna üpris sarnased. Lisaks peaks selline puudus tähendama, et liidu tootmisharu kasumlikkus on olnud madal juba mitu aastat, ning selline väide ei põhjenda turuosa, müügimahu ja kasumlikkuse vähenemist ajavahemikult 2009. aastast kuni uurimisperioodini.
(130)
Võttes arvesse eespool esitatut, ei saa muutuvaid alumiiniumi hindasid ega väidetavaid puudusi pidada liidu tootmisharu kantud kahju põhjuseks.
3.6. Liigne tootmisvõimsus
(131)
Nagu on märgitud eespool, oli Euroopa tootjate tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil suhteliselt madal. Kuna liidu tootjad saavad siiski samu masinaid kasutada muude toodete (näiteks isekleepuva kile) ümberkerimiseks, ei peeta andmeid tootmisvõimsuse rakendamise kohta olulisteks põhjusliku seose näitajateks. Tootmisvõimuse rakendamine oli üpris madal juba 2008. ja 2009. aastal, kui kasumlikkus ja tootmisharu üldine olukord olid rahuldavad.
(132)
Seega järeldati, et liigne tootmisvõimsus ei olnud ELi tootjate kantud kahju oluline põhjus.
4. Järeldus Põhjusliku Seose Kohta
(133)
Eespool esitatud analüüs näitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa suurenesid oluliselt eelkõige 2010. aastal ja uurimisperioodil. Leiti, et see import lõi alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul uurimisperioodil.
(134)
Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Olukord halvenes veelgi uurimisperioodil, kui liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus jätkasid vähenemist ning muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, langesid oma madalaimale tasemele.
(135)
Teiste teadaolevate tegurite analüüsist, sealhulgas majanduskriisi analüüsist, nähtus, et nende tegurite negatiivne mõju ei saa kaotada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost.
(136)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega ekspordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga eksport tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad Märkused
(137)
Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate/hulgimüüjate ja vaatlusaluse toote jaemüüjate huvide hindamisel.
2. Liidu Tootmisharu Huvid
(138)
Liidu tootmisharu on Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et paljud kahjunäitajad arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivselt. Kui meetmeid ei võeta, tundub liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine olevat vältimatu. Liidu tootmisharu olukord halvenes kiiresti pärast eelneva etapi toote (alumiiniumfooliumi hiigelrullid) suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2009. aastal. Kuna samad Hiina alumiiniumisektori struktuuriprobleemid, mida täheldati juba uurimise ajal, on turul jätkuvalt olemas, väitis liidu tootmisharu, et ka teda tuleks ebaõiglase konkurentsi eest kaitsta.
(139)
Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul tingimused tõhusaks kaubandustegevuseks ning võimaldab liidu tootmisharul viia uurimisaluse toote hind vastavusse mitmesuguste seotud kulude ja turutingimustega. Võib eeldada, et tänu ajutiste meetmete kehtestamisele oleks liidu tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks edaspidi positiivne mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale.
(140)
Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse, eelkõige äriühingute oma kaubamärgiga toodete sektoris. See ei oleks jätkusuutlik ei keskmises ega pikemas perspektiivis. Võttes arvesse negatiivseid suundumusi kasumlikkuses ja muudes finantsnäitajates, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus, võib eeldada, et enamik liidu tootjatest ei ole meetmete kehtestamata jätmise korral võimelised turul konkurentsis püsima.
(141)
Lisaks tarnib liidu tootmisharu oma klientidele (peamiselt jae- ja hulgimüüjad) ka muid toidu käitlemiseks ja pakendamiseks kasutatavaid tooteid (nt isekleepuv kile ja paberitooted). Osa neist toodetest toodetakse, kasutades samu masinaid nagu vaatlusaluse toote puhul. Vaatlusalune toode moodustab mitmesuguste liidu tootmisharu äriühingute müüdavatest toodetest olulise osa, mõnel juhul üle 50 % käibest. Kui vaatlusaluse tootega seotud olukord halveneb veelgi, kahjustab see ka muude toodete tootmist liidu tootmisharus.
(142)
Seega tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
3. Importijate/Hulgimüüjate Huvid
(143)
Suure osa (uurimisperioodil hinnanguliselt 50 %) vaatlusaluse toote impordist importisid kaks suurt äriühingut Euroopa turul, kes hangivad oma tooted Hiinast.
(144)
Üks neist importijatest on seotud valimisse kaasatud koostööd tegeva eksportiva tootjaga (CeDo Shanghai). CeDo Group on välja arendanud topelthankimise strateegia, mille kohaselt müüb ta liidu turul nii Hiinas kui ka liidus toodetud alumiiniumfooliumi. CeDo Group märkis, et dumpinguvastased meetmed kahjustaksid seda strateegiat ja vähendaksid tema kasumlikkust. Kavandatavad meetmed ei ole siiski suunatud ühegi konkreetse äriühingu vastu, vaid nende eesmärk on taastada liidu turul õiglased kaubandustingimused.
(145)
Uurimise korraldajatele ei ole teada, kas teine suur importija (Quickpack) on seotud mõne oma Hiina varustajaga. See teave ei ole kättesaadav, sest kuigi seda äriühingut kutsuti uurimises osalema, otsustas ta koostööst hoiduda. Seega ei ole selge, milline mõju oleks tollimaksudel või nende tasemel kõnealuse äriühingu majandustegevusele.
(146)
Ülejäänud importijatest ainult kaks tegid käesolevas uurimises koostööd ning vastasid küsimustikule. Nad esindavad umbes 6 % Hiinast pärit koguimpordist. Need äriühingud väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise korral võivad nad olla sunnitud alumiiniumfooliumi turult lahkuma; samas importisid need kaks äriühingut ka paljusid muid toiduga seotud ja kodumajapidamistes vajaminevaid tooteid, mis moodustasid nende käibest üle 80 %.
(147)
Üks teine importija/tootja (Terinex Ltd) ei vastanud küsimustikule, kuid esitas oma seisukoha, mis põhines UK turu olukorral. Terinex Ltd selgitas, et tooted, mida äriühing hangib Hiinast, löövad tema enda toodangu hindasid alla, kuid kuna ta on turul suhteliselt väike ettevõtja, ei pidanud ta oma importi liidu tootmisharule kahjulikuks. Kui võtta siiski arvesse Hiinast pärit koguimporti (alates põhjenduse 87 punktist 1) on põhjenduses 114 esitatuga kooskõlas selge, et Hiinast pärit import on liidu tootmisharu kantud kahju oluline põhjus. Kuna vaatlusaluse toote käive on suhteliselt väike võrreldes äriühingute kogukäibega, on tõenäoline, et meetmete kehtestamisel ei ole nende kogukasumile suurt mõju.
(148)
Ei saa välistada võimalust, et meetmete kehtestamine võib mõjutada negatiivselt importtoote sektorit üldiselt (seotud või sõltumatud äriühingud), sest tollimaksu tõttu muutub import vähematraktiivseks ja liidu tootmisharul oleks tõenäoliselt võimalik saada importijate arvelt tagasi mõned tellijad/lepingud. See toimuks siiski õiglaste kaubandustingimuste taastamise huvides ja mõju importtoote sektorile tervikuna ei oleks ebaproportsionaalne.
(149)
Eespool toodust lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et mõju importijatele ei ole selline, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega.
4. Jaemüüjate Huvid
(150)
Uurimise käigus tegid koostööd kuus jaemüüjat. Neid jaemüüjaid saab pidada tüüpilisteks, sest need asuvad geograafiliselt üle Euroopa Liidu ning nende suurus käibe põhjal on varieeruv. Kõik need jaemüüjad olid meetmete kehtestamise vastu, sest need põhjustaksid lisakulusid ja vähendaksid varustajate vahel valimise võimalusi.
(151)
Nende jaemüüjate vastuste põhjal on siiski täiesti selge, et vaatlusalune toode moodustab nende käibest ainult väga väikese osa (igal juhul alla 1 %) ja dumpinguvastaste meetmete mõju nende käibele või kasumile oleks väike või puuduks üldse.
5. Tarbijate Huvid
(152)
Komisjon võttis ühendust ühe tarbijate ühendusega, kes vastas, et ei ole käesolevas uurimises koostöö tegemisest huvitatud. Ükski teine tarbijate ühendus endast teada ei andnud.
(153)
On tõenäoline, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju tarbijatele oleks väga väike, kuna majapidamisfoolium moodustab väga väikese osa tarbija nädalasest eelarvest. Lisaks eeldatakse, et majapidamisfooliumi jaemüügi hinna tõus tollimaksude tõttu, on väga väike või olematu.
6. Järeldus Liidu Huvide Kohta
(154)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.
H. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
1. Kahju Kõrvaldamist Võimaldav Tase
(155)
Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
(156)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära nii, et ei ületataks seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali.
(157)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.
(158)
Eelmistes uurimistes, mis käsitlesid majapidamisfooliumi (hiigelrulle), kehtestati tavapärase kasumi marginaaliks 5 % vastavalt eespool kirjeldatud põhimõtetele. Kaebuse esitaja väitis, et tootmisharu jaoks mõistlik kasumimarginaal olukorras, kus puudub kahjustav dumping, oleks 6 %. Samas ei põhjendanud ta oma väidet nõuetekohaselt; sel põhjusel ning selle punkti kohta muude märkuste puudumise tõttu leitakse, et eelmistes uurimistes kehtestatud 5 % kasumimarginaal on sobiv. Seega leitakse esialgu, et 5%-line käibepõhine kasumimarginaal, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada, on asjakohane. Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind arvutati nii, et ELi müügihinnast lahutati uurimisperioodil tegelikult saadud kasum ja asendati see eespool nimetatud kasumimarginaaliga.
(159)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, nagu see oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast.
2. Ajutised Meetmed
(160)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(161)
Eespool esitatu kohaselt kehtestati dumpinguvastased tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale ja dumpingumarginaale. Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:
Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksud
Äriühingu nimi
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutine tollimaks
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Üleriigiline dumpingumarginaal
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(163)
Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
I. LÕPPSÄTE
(164)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks alumiiniumfooliumi, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille paksus on 0,007 mm või rohkem, kuid mitte üle 0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg, praegu klassifitseeritud CN-koodide 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 (TARICi koodid 7607111110 ja 7607191010) alla, impordi suhtes.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Kõik teised äriühingud
35,4 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 17. september 2012