ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
NÕUKOGU OTSUS,
28. jaanuar 2014,
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias
(2014/56/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 126 lõiget 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Horvaatia esitatud märkusi
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.
(2)
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.
(3)
ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida on täpsustatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97, (1) mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on ette nähtud nõukogu otsuse vastuvõtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis nr 12 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuste sätete kohaldamiseks.
(4)
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, esitab ta asjaomasele liikmesriigile arvamuse ja teavitab vastavalt ka nõukogu.
(5)
Olles arvesse võtnud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon Horvaatiale sellekohase arvamuse ja teavitas nõukogu sellest 10. detsembril 2013 (3).
(6)
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Horvaatia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele.
(7)
14. novembril 2013 Horvaatia valitsuses vastu võetud ja parlamendile saadetud 2013. aasta eelarve paranduste ja 2014. aasta eelarve projekti (4) kohaselt kavandavad Horvaatia ametiasutused valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2013. aastal 5,5 % SKPst, millele eelnes puudujääk 5 % SKPst 2012. aastal ning mis püsib prognooside kohaselt muutumatuna 2014. aastal ja hakkab üksnes järk-järgult vähenema 2015. ja 2016. aastal. Komisjoni talituste 5. novembril 2013 avaldatud 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. aastal märkimisväärselt aluslepingu järgset kontrollväärtust 3 % SKPst ning kasvab tasakaalustavate meetmete puudumisel aastatel 2013-2015 suuremaks kui 6 % SKPst. Nagu on märgitud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes, on kavandatavad ja prognoositavad eelarvepuudujäägid aluslepingu kontrollväärtusest märksa suuremad. Kontrollväärtust ületavat osa võib stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt käsitada erandlikuna. Täpsemalt tuleneb see osaliselt tõsisest majandussurutisest stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Majandustegevus on hinnangute kohaselt vähenenud peaaegu 12 % võrreldes tipptasemega 2008. aastal. Reaalne SKP väheneb 2013. aastal prognooside kohaselt veelgi ning vähest taastumist on oodata alles 2014. aastal. Potentsiaalne majanduskasv peatus komisjoni talituste ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt antud hinnangul 2009. aastal, muutus 2010. aastal negatiivseks ning on sellest ajast saadik püsinud negatiivsena. Arvutuslik SKP lõhe, mis on püsinud negatiivsena alates 2009. aastast, peaks prognoosiperioodi jooksul järk-järgult kitsenema, ent jääma siiski negatiivseks ka 2015. aastal, kinnitades majanduslanguse sügavust ja ulatust. Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist ei saa käsitada stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses ajutisena. Horvaatia ametiasutuste prognooside ning komisjoni talituste 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt jääb valitsemissektori eelarvepuudujääk kontrollväärtusest märkimisväärselt suuremaks ka 2014. ja 2015. aastal. ELi toimimise lepingu eelarvepuudujäägi kriteeriumi nõue on seega täitmata.
(8)
2014. aasta eelarveprojektis prognoosib valitsus valitsemissektori võla suhte tõusu 58,1 %-lt 2013. aastal 62 %-ni 2014. aastal ning edasist tõusu 64,1 %-ni 2015. aastal ja 64,7 %-ni 2016. aastal. Need arvud on veidi suuremad kui 2013. aasta septembris Horvaatia majandus- ja eelarvepoliitika suunistes esitatud andmed, mille kohaselt valitsemissektori võla suhe pidi valitsuse prognoosi kohaselt 2013. aastal ulatuma 56,6 %-ni ning 2014., 2015. ja 2016. aastal vastavalt 60,6, 63,4 ja 65,3 protsendini. Komisjoni talituste 2013. aasta sügisprognoosis on 2013. aasta kavandatud valitsemissektori võla suhteks märgitud 59,7 % SKPst. Muutumatu poliitika korral prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe ületab 2014. aastal 60 %, tõustes seega kõrgemale aluslepingu järgsest kontrollväärtusest 60 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal tõstaks USA dollarites võlakirjade emissioon 2013. aasta novembris valitsemissektori võla suhte 60 % tasemest kõrgemale juba 2013. aasta lõpuks. Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 1a on sätestatud, et võlakriteeriumi nõue loetakse ühtlasi täidetuks juhul, kui komisjoni eelarveprognoosist ilmneb, et nõutud erinevuse vähenemine esineb kolme aasta jooksul, kaasa arvatud need kaks aastat, mis järgnevad viimasele aastale, mille kohta on andmed olemas. Horvaatia ametiasutuste ja komisjoni talituste prognoosid näitavad, et valitsemissektori võla suhe on jätkuvalt suure eelarvepuudujäägi ja vähese majandusaktiivsuse tõttu kasvamas ning jätkab seda suundumust kogu prognoositava perioodi vältel. Sellest saab järeldada, et võla võrdlustaset ei ole saavutatud ja seega on ELi toimimise lepingu võlakriteeriumi nõue täitmata.
(9)
Kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega analüüsis komisjon oma aruandes ka „asjassepuutuvaid tegureid” vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3. Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, saab riikide puhul, kus valitsemissektori võla suhe ületab kontrollväärtuse, võtta kõnealuseid tegureid edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise kohta, arvesse üksnes juhul, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja ületab kontrollväärtuse ajutiselt, mis Horvaatia puhul nii ei ole. Asjassepuutuvaid tegureid, eriti sügavat ja pikaajalist majanduslangust koos ebasoodsate välistingimustega on võetud arvesse võlakriteeriumi täitmise hindamisel. Asjassepuutuvad tegurid ei mõjuta siiski järeldust, et ELi toimimise lepingu võlakriteerium on täitmata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Üldhinnangust järeldub, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.
Brüssel, 28. jaanuar 2014