NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 544/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (3) (dále jen „úmluva“).
(2)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), zřízená na základě uvedené úmluvy, přijala na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. K provedení těchto mezinárodních opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (4).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Nařízení (ES) č. 302/2009 pak bylo změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 500/2012 (5) za účelem provedení revidovaného mezinárodního opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie.
(4)
Na svém 18. zvláštním zasedání v roce 2012 přijala ICCAT doporučení 12-03 o další změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. V zájmu lepšího přizpůsobení rybolovných období činnosti loďstva zavádí doporučení 12-03 změnu v obdobích rybolovu, která jsou nyní definována jako období povoleného rybolovu, na rozdíl od období zákazu rybolovu uváděných v předchozích doporučeních ICCAT. Kromě toho byla změněna data, kdy je povolen rybolov pomocí košelkových nevodů, návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami. A konečně ve snaze zabránit nejistotě ohledně zařízení, na něž se nevztahují žádná zvláštní pravidla pro rybolovná období, bylo nutno zapracovat ustanovení výslovně umožňující všem ostatním zařízením rybolov po celý rok, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí. Doby a data rybolovných období v Atlantském oceánů může ICCAT přezkoumat v roce 2015 v návaznosti na poradenství Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku (SCRS).
(5)
Na svém 23. řádném zasedání v listopadu 2013 přijala ICCAT doporučení 13-08 doplňující doporučení 12-03 s cílem upravit rybolovná období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku tak, aby neměla dopad na ochranu těchto oblastí ve Středozemním moři, kde dochází ke tření tuňáka obecného. V tomto doporučení ICCAT se uvádí, že smluvní strany a spolupracující nesmluvní strany, subjekty nebo rybářské subjekty mohou pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru operující ve východním Atlantiku stanovit jiné datum začátku rybolovných období při současném dodržení celkové délky období s povolením tohoto rybolovu. V uvedeném doporučení ICCAT se rovněž stanoví pravidla pro používání stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí. Záměrem je, aby veškeré technické specifikace včetně intenzity odběru vzorků, způsobu odběru vzorků, vzdálenosti od kamery, rozměrů průchodu, algoritmů (poměr délka-váha) přezkoumal SCRS na zasedání v roce 2014, a případně aby tyto specifikace ICCAT upravila na zasedání v roce 2014 na základě doporučení SCRS.
(6)
Aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 12-03 s cílem zajistit účinnou ochranu zachování populace tuňáka obecného, poskytnout právní jistotu ohledně příslušných rybolovných období, a konečně rovněž umožnit členským státům vhodně rozvrhnout své rybolovné plány, rozpisy kapacity a inspekční plány a plnit další oznamovací povinnosti, a aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 13-08, pokud jde o používání systémů stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí a případné stanovení různých dat začátku rybolovných období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku, je třeba v nařízení (ES) č. 302/2009 co nejdříve změnit příslušná ustanovení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Rybolovná období
1. Lov tuňáka obecného velkými plavidly provádějícími pelagický odlov na dlouhou lovnou šňůru, jejichž délka přesahuje 24 m, ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 1. ledna do 31. května, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., kde je uvedený rybolov povolen v období od 1. srpna do 31. ledna.
2. Lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 26. května do 24. června.
3. Lov tuňáka obecného návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje od 1. července do 31. října.
Aniž je dotčen první pododstavec, pokud se týká let 2014 a 2015, a jelikož není ohrožena ochrana oblastí, kde dochází k tření, mohou členské státy pro návnadové čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru plující pod jejich vlajkou a provozující činnost ve východním Atlantiku stanovit ve svých vnitrostátních ročních plánech rybolovu jiné datum začátku rybolovného období pod podmínkou, že celková délka období s povolením tohoto rybolovu bude i nadále v souladu s ustanoveními předchozího pododstavce.
Unijní plán rybolovu, který má být předložen ICCAT do 15. února každého roku, konkrétně stanoví, zda se pozmění datum začátku těchto rybolovů a souřadnice dotčených oblastí.
4. Lov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku se povoluje od 16. června do 14. října.
5. Rekreační a sportovní lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje v období od 16. června do 14. října.
6. Rybolov tuňáka obecného pomocí jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavcích 1 až 5, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí, je povolen během celého roku. Bez ohledu na to je zakázán lov tuňáka obecného jakýmkoliv typem vlečných sítí.“
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 24a
Používání stereoskopických kamer při umísťování do klecí
Používání stereoskopických kamerových systémů v souvislosti s umísťováním do klecí je v souladu s těmito podmínkami:
a)
Intenzita odběru vzorků živých ryb není nižší než 20 % z množství ryb umístěných do klecí; je-li to technicky možné, probíhá odběr vzorků postupně, a to tak, že je změřen každý pátý exemplář; takový vzorek tvoří ryby měřené na vzdálenost od 2 do 8 m od kamery;
b)
Stanovené rozměry průchodu spojujícího zdrojovou klec s klecí cílovou činí maximálně 10 m na šířku a maximálně 10 m na výšku.
c)
V případě, že měření délky ryb vykazuje multimodální rozdělení (dvě nebo více kohort různých velikostí), je možné na stejné umístění do klece použít více než jeden převodní algoritmus; na převod vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve (délky vidlice) na celkovou váhu se použijí nejaktuálnější algoritmy stanovené Stálým výborem ICCAT pro výzkum a statistiku, a to podle velikostní kategorie ryb měřených při umísťování do klece;
d)
Před každým umístěním do klece se provede ověření stereoskopického měření délky ryb s použitím měřící tyče na vzdálenost od 2 do 8 m.
e)
Při sdělování výsledků stereoskopického programu se u údajů uvede mezní odchylka vyplývající z podstaty technické specifikace stereoskopického kamerového systému, která nesmí být větší než +/- 5 %.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 544/2014,
15. mai 2014,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (3) („konventsioon”) osaline.
(2)
Konventsiooniga loodud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon („ICCAT”) võttis 2008. aastal oma 16. erikoosolekul vastu soovituse 08-05 kehtestada Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude uus taastamiskava, asendades sellega 2006. aastal vastu võetud eelmise taastamiskava. Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009 (4) võeti vastu kõnealuste rahvusvaheliste kaitsemeetmete rakendamiseks liidu tasandil.
(3)
2010. aastal võttis ICCAT oma 17. erikoosolekul vastu soovituse 10-04, millega muudetakse hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava. Seejärel muudeti määrust (EÜ) nr 302/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 500/2012, (5) et rakendada kõnealuseid läbivaadatud rahvusvahelisi kaitsemeetmeid liidu tasandil.
(4)
2012. aastal võttis ICCAT oma 18. erikoosolekul vastu soovituse 12-03, millega muudetakse täiendavalt hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava. Selleks et paremini kohandada püügihooaega laevastiku tegevusega, on soovituses 12-03 nähtud ette püügihooaegade muutmine, et kehtestada eelmises ICCATi soovituses märgitud püügikeelu asemel lubatud püügihooaeg. Lisaks on muudetud kuupäevi, mil kalapüük seinerite, söödalaevade ja veoõngedega laevadega on lubatud. Samuti oli püügihooaja erieeskirjadega reguleerimata püügivahenditega seotud ebakindluse vältimiseks vaja lisada säte, mille kohaselt on kalastamine kõigi teiste püügivahenditega, välja arvatud igat liiki triivvõrgud, sõnaselgelt lubatud aastaringselt. ICCAT võib ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee nõuande kohaselt vaadata 2015. aastal läbi Atlandil toimuva kalapüügi hooaja kestuse ja kuupäevad.
(5)
ICCAT võttis 2013. aasta novembris toimunud 23. korralisel koosolekul vastu soovitust 12-03 täiendava soovituse 13-08 selliste muudatuste tegemiseks söödalaevade ja veoõngedega laevade püügihooajas Atlandi ookeani idaosas, mis ei mõjuta hariliku tuuni kudemiskohtade kaitset Vahemeres. Kõnealuses soovituses sätestatakse, et lepinguosalised, koostööd tegevad kolmandad riigid ning kalastus- ja muud organisatsioonid võivad kehtestada oma söödalaevadele ja veoõngedega laevadele, kes tegelevad kalapüügiga Atlandi ookeani idaosas, erineva püügihooaja alguskuupäeva, kui nad peavad kõnealustes püügipiirkondades kinni lubatud püügihooaja kogukestusest. Samuti sätestatakse ICCATi soovituses eeskirjad stereoskoopiliste kaamerate kasutamiseks sumpadesse paigutamisel. ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee vaatab kõik ülalmainitud tehnilised kirjeldused, sealhulgas proovivõtu maht, proovivõtu viis, kaugus kaamerast, ühenduskäigu mõõtmed ja ümberarvestusmeetodid (pikkuse ja kaalu suhe) läbi oma 2014. aasta koosolekul ning vajaduse korral muudab ICCAT neid oma 2014. aasta koosolekul vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee soovitustele.
(6)
Selleks et rakendada liidu õiguses ICCATi soovitust 12-03, eesmärgiga tagada hariliku tuuni kalavarude tõhus kaitse ja õiguskindlus asjaomaste püügihooaegade suhtes ning võimaldada liikmesriikidel nõuetekohaselt kindlaks määrata püügi-, püügivõimsuse ja inspekteerimiskavad ning täita oma aruandluskohustusi, samuti ICCATi soovitust 13-08, milles käsitletakse eeskirju stereoskoopiliste kaamerate kasutamiseks sumpadesse paigutamisel ja võimalust kehtestada Atlandi ookeani idaosas erinev püügihooaja alguskuupäev söödalaevadele ja veoõngedega laevadele, on vaja muuta määruse (EÜ) nr 302/2009 asjakohaseid sätteid nii kiiresti kui võimalik,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 302/2009 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
Püügihooaeg
1. Hariliku tuuni püük pelaagilise õngepüügiga tegelevate suurte, üle 24 meetriste kalapüügilaevadega on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel lubatud 1. jaanuarist 31. maini, välja arvatud lääne pool 10° läänepikkust ja põhja pool 42° põhjalaiust asuval alal, kus selline püük on lubatud 1. augustist 31. jaanuarini.
2. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel on hariliku tuuni püük seinnoodaga lubatud 26. maist 24. juunini.
3. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel on hariliku tuuni püük söödalaevade ja veoõngedega laevadega lubatud 1. juulist 31. oktoobrini.
Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist ja kuna see ei mõjuta kudemiskohtade kaitset, võivad liikmesriigid oma riiklikes iga-aastastes püügikavades aastateks 2014-2015 kehtestada oma lipu all sõitvatele Atlandi ookeani idaosas kalapüügiga tegelevatele söödalaevadele ja veoõngedega laevadele erineva püügihooaja alguskuupäeva, kui nad peavad kõnealustes püügipiirkondades jätkuvalt kinni esimeses lõigus sätestatud lubatud püügihooaja kogukestusest.
ICCATile igal aastal 15. veebruariks edastavas liidu püügikavas täpsustatakse, kas kõnealuste püügipiirkondade püügihooaja alguskuupäevi on muudetud, ning esitatakse asjaomaste alade koordinaadid.
4. Atlandi ookeani idaosas on hariliku tuuni püük pelaagiliste traaleritega lubatud 16. juunist 14. oktoobrini.
5. Hariliku tuuni harrastus- ja sportlik püük on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel lubatud 16. juunist 14. oktoobrini.
6. Hariliku tuuni püük muude kui lõigetes 1-5 osutatud püügivahenditega on lubatud aastaringselt. Sellest olenemata on hariliku tuuni püük igat liiki triivvõrkudega keelatud.”
2)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 24a
Stereoskoopiliste kaamerate kasutamine sumpadesse paigutamisel
Stereoskoopiliste kaamerate süsteemide kasutamine sumpadesse paigutamisel peab vastama järgmistele tingimustele:
a)
eluskalade proovivõtu maht on vähemalt 20 % sumpadesse paigutatavatest kaladest; kui see on tehniliselt võimalik, teostatakse eluskalade proovivõttu pisteliselt, mõõtes ühe isendi viiest; sellise valimi puhul tuleb mõõta kaamerast 2-8 meetri kaugusel asuvaid kalu;
b)
vastuvõtusumba ja kogumissumba ühenduskäik võib olla maksimaalselt 10 meetrit lai ja 10 meetrit pikk;
c)
juhul kui tegemist on eri pikkusega kaladega (kaks või enam eri suurusega kohorti), peaks sumpa paigutamisel olema võimalik kasutada rohkem kui üht ümberarvestamismeetodit; pikkuse (ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni) ümberarvestamisel kogukaaluks vastavalt sumpadesse paigutamisel mõõdetava kala suuruskategooriale kasutatakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee kõige uuemaid ümberarvestamismeetodeid;
d)
enne iga sumpadesse paigutamist kinnitatakse pikkuse stereoskoopilise mõõtmise tulemused, kasutades selleks 2-8 meetri kaugusel asuvat mõõduliistu;
e)
stereoskoopilise programmi tulemuste teatavakstegemisel tuleb anda teavet stereoskoopiliste kaamerate süsteemi tehniliste kirjelduste eeldatava vea ülemmäära kohta, mis ei tohi olla suurem kui +/- 5 %.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. mai 2014