ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. listopadu 2014
o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami
(2014/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na čl. 56 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (2), a zejména na článek 17 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (3), a zejména na čl. 7 odst. 6 a článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise, která za náležitého dodržování zásad řádného finančního řízení upravených v článcích 30-33 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 odpovídá za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a veškerých dalších fondů spravovaných Unií, má povinnost bojovat proti podvodům a jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. Má-li být zajištěno, aby schvalující osoby v Komisi a ve výkonných agenturách byly v plném rozsahu informovány o rizicích, jež finančním zájmům Unie hrozí, je nezbytné stanovit interní pravidla, jimiž bude doplněno rozhodnutí Komise C(2014) 2784 (4).
(2)
Za účelem boje proti podvodům a ochrany finančních zájmů Unie používá Komise ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1302/2008 ze dne 17. prosince 2008 o ústřední databázi pro vyloučení (5) a používá též systém včasného varování podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom ze dne 16. prosince 2008 o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami (6). Dokud legislativní orgán nepřijme návrh na změnu finančního nařízení (7), je nutno zajistit, aby zůstal systém včasného varování efektivní.
(3)
Do uvedené doby by účel systému včasného varování měl zůstat v zásadě zachován. Měl by zajišťovat, aby v Komisi a jejích výkonných agenturách byly k dispozici vyhrazené informace, za kterýmžto účelem budou v systému včasného varování registrovány výstrahy o osobách, které by mohly pro finanční zájmy a pověst Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů představovat riziko.
(4)
Vzhledem k tomu, že ředitelé výkonných agentur mají postavení pověřených schvalujících osob Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(5)
Vzhledem k tomu, že vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mají postavení pověřené schvalující osoby Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(6)
Evropský úřad pro boj proti podvodům (úřad OLAF) má podle čl. 7 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 povinnost informovat neprodleně dotčené útvary Komise o probíhajícím vyšetřování, pokud se při tomto vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů Unie. Podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 je tento úřad dále povinen po dokončení vyšetřování vypracovat zprávu, a případně vydat doporučení, zda je třeba přijmout opatření, zejména na straně orgánů. Má-li být příslušná schvalující osoba s to požádat o registraci výstrahy, je nezbytné stanovit údaje, které je úřad OLAF povinen Komisi předkládat.
(7)
Úřad OLAF by měl mít k systému včasného varování přístup, aby mohl plnit své regulatorní vyšetřovací funkce a vykonávat své zpravodajské činnosti a činnosti při boji proti podvodům podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
(8)
Z důvodu zjednodušení by mělo být fungování systému včasného varování zjednodušeno, měl by být snížen počet kategorií výstrah, upřesněn jejich rozsah a z názvů výstrah by měl být na první pohled zřejmý jejich obsah.
(9)
Na základě údajů, které úřad OLAF předloží, by měla příslušná schvalující osoba po konzultaci s Generálním ředitelstvím pro rozpočet a s Právní službou a v těsné součinnosti s úřadem OLAF navrhnout výstrahu pro účely ověření.
(10)
Příslušná schvalující osoba by měla navrhnout výstrahu pro účely vyloučení, kterou by měly v náležitých případech vyhodnotit centralizovaným způsobem Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba. Je-li výstraha pro účely vyloučení navržena na základě údajů, které předloží úřad OLAF, měla by být v těsné součinnosti s úřadem OLAF vyhodnocena. Tentýž postup by se měl uplatnit, pokud by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
(11)
Příslušná schvalující osoba by měla v těsné součinnosti s úřadem OLAF rozhodnout o nutných důsledcích z hlediska ochrany finančních zájmů Unie a měla by o tomto rozhodnutí úřad OLAF vyrozumět.
(12)
Příslušná schvalující osoba by měla nést odpovědnost za žádost o zadání, změnu, výmaz nebo obnovu výstrahy. S cílem zachovat přiměřenou úroveň kontroly by tyto žádosti měly být podávány na příslušné hierarchické úrovni, kterou stanoví rozhodnutí Komise C(2014) 2784.
(13)
Účetní by měl zajistit náležitá technická opatření k tomu, aby byl systém včasného varování účinně používán prostřednictvím centrálního účetního systému Komise.
(14)
Prostřednictvím centrálního účetního systému Komise budou všem útvarům Komise a výkonným agenturám dány k dispozici podrobnosti o inkasních příkazech a příkazech k obstavení bankovního účtu. Výstrahy W3a (příkaz k obstavení bankovního účtu) a W4 (inkasní příkaz) podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by již neměly být používány. Pouhé tyto informace nejsou ze systematického hlediska důvodem k výstraze. Příslušná schvalující osoba musí analyzovat všechny zvláštní okolnosti případu a rozhodnout, je-li výstraha nutná, či nikoli.
(15)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (8) stanoví, že zpracování osobních údajů Komisí musí dodržovat zákonné požadavky na zpracování a požadavky vztahující se na předávání stanovených údajů a že toto zpracování podléhá předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů na základě oznámení inspektora ochrany údajů v Komisi.
(16)
Ustanovení o ochraně osobních údajů by měla stanovit práva osob, jejichž údaje jsou nebo by mohly být zadány do systému včasného varování.
(17)
Na určitá práva na ochranu osobních údajů se vztahují výjimky stanovené v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, které je nutno v každém jednotlivém případě analyzovat a uplatňovat dočasně. O uplatňování těchto výjimek by měl rozhodovat útvar odpovědný za žádost o zadání, změnu včetně opravy nebo výmaz relevantních informací.
(18)
Osoba, jíž se týká možná výstraha pro účely vyloučení, by měla mít příležitost se písemně vyjádřit předtím, než je ve spojitosti s ní podána žádost o registraci výstrahy v systému včasného varování. Tutéž příležitost by měla mít dotčená osoba v případě, že by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl práva této dotčené osoby nepříznivě ovlivnit.
(19)
Ve výjimečných případech by mělo být s poskytnutím této příležitosti posečkáno v zájmu zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, jsou-li k takovému kroku dány naléhavé legitimní důvody.
(20)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by mělo být nadále použitelné až do 1. července 2015, nakolik to bude nezbytné k zajištění toho, že budou dodržována nařízení Rady o restriktivních opatřeních přijatých na základě článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to do doby, než bude systém akruálního účetnictví (ABAC) zohledňovat údaje obsažené v příslušné databázi útvaru odpovědného za nástroje zahraniční politiky. Za tímto účelem budou nadále registrovány výstrahy W5b podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
(21)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by se mělo až do 1. července 2015 použít na výstrahy W3a a W4, které by měly být do uvedeného termínu pro účely uplatňování oddílu 4 tohoto rozhodnutí pokládány za výstrahy pro účely ověření.
(22)
Za účelem uplatňování tohoto rozhodnutí je nutno pravidelně vyhodnocovat, jak systém včasného varování funguje a nakolik efektivně přispívá k ochraně finančních zájmů Unie,
ROZHODLA TAKTO:
ODDÍL 1
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, oblast působnosti a cíl
1. Tímto rozhodnutím se zřizuje systém včasného varování („EWS“), který budou schvalující osoby Komise a výkonných agentur používat při plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a při hospodaření s dalšími Unií spravovanými fondy.
2. EWS přispívá k ochraně finančních zájmů Unie a zachování jejího obrazu, k boji proti podvodům a k řádnému finančnímu řízení.
3. Cílem EWS je:
a)
prostřednictvím registrace výstrah informovat odpovědné schvalující osoby Komise a výkonných agentur o tom, že by určitá osoba mohla představovat riziko pro finanční zájmy a obraz Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů, a
b)
umožňovat příslušným schvalujícím osobám, aby na základě těchto výstrah prováděly ověřování nebo přijímaly vhodná opatření, včetně opatření podle oddílu 4.
4. Tyto informace přispívají k tomu, že bude zajištěno:
a)
předcházení rizikům, jehož je dosaženo ověřováním informací o určité osobě, jež byly včasně předány z důvodu podezření z některého níže uvedeného aktu nebo z důvodu zjištění ve spojitosti s takovýmto aktem:
-
závažné pochybení nebo nesrovnalost,
-
profesní pochybení,
-
závažné porušení smlouvy na veřejnou zakázku nebo
-
podvod, korupce nebo jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9);
b)
vyloučení osoby podle čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se ruší nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 („finanční nařízení“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„účetním“ se rozumí účetní Komise nebo podřízený zaměstnanec, jeho účetní pověřil některými úkoly podle článku 69 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
„příslušnou schvalující osobou“ se rozumí pověřená schvalující osoba Komise ve smyslu článku 65 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, která nese odpovědnost v souladu s vnitřními pravidly pro plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie („rozpočet“), včetně ředitelů výkonných agentur, dále pověřené schvalující osoby ve smyslu článku 65 uvedeného nařízení, které vykonávají funkci ředitele, a vedoucí delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 uvedeného nařízení;
c)
„subjektem údajů“ se rozumí identifikovatelná osoba ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů;
d)
„zjištěním“ se rozumí zjištěné skutečnosti, jež byly odhaleny při plnění právního závazku nebo zaznamenány v kontextu auditu či vyšetřování, které provádí Účetní dvůr, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) či Útvar interního auditu (IAS), nebo byly odhaleny v kontextu jiného auditu či kontroly, které jsou prováděny v rámci odpovědnosti příslušné schvalující osoby;
e)
„právním závazkem“ se rozumí závazek, jejž Komise přijala podle hlav V-VIII části první a podle části druhé nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
f)
„osobou“ se rozumí dále vyjmenované fyzické či právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity:
-
příjemce finančních prostředků ve smyslu čl. 2 písm. i) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
zájemce nebo uchazeč,
-
žadatel o grant,
-
účastník soutěže o cenu,
-
placený externí odborník ve smyslu článku 204 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
osoby oprávněné jednat za právnické osoby či tyto zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
g)
„profesním pochybením“ se rozumí porušení právních či správních předpisů nebo deontologických norem povolání, ke kterému daná osoba patří, jakož i jiné zaviněné jednání, které má dopad na profesní důvěryhodnost dotčené osoby;
h)
„subdodavatelem“ se rozumí hospodářský subjekt, jehož navrhl zájemce, uchazeč, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel na to, aby provedl část smlouvy na veřejnou zakázku, vůči němuž však sám veřejný zadavatel nemá přímý právní závazek;
i)
„závažným pochybením nebo nesrovnalostí“ se rozumí závažné pochybení nebo nesrovnalost ve smyslu čl. 166 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
j)
„kontaktní osobou pro výstrahu“ se rozumí osoba, jež působí při útvaru odpovědném za žádost a odpovídá za dokumentaci k výstraze až do výmazu výstrahy.
Článek 3
Fungování EWS
1. Účetní přijme náležitá technická opatření k tomu, aby EWS účinně fungoval a aby byl monitorován.
Účetní na základě žádosti příslušné schvalující osoby zadává, mění, obnovuje nebo provádí výmazy výstrah EWS.
2. K technickým aspektům přijme účetní prováděcí opatření a vymezí související postupy, mj. v oblasti zabezpečení.
Tato opatření účetní oznámí útvarům Komise a výkonným agenturám.
Článek 4
Pravomoci a postupy v oblasti registrace, změn, obnovy a výmazu výstrah
1. O registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy je oprávněna požádat pouze příslušná schvalující osoba.
2. Žádost o registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy předkládá příslušná schvalující osoba účetnímu. Použije k tomu formulář uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
3. Kontaktní osoba pro výstrahy podle článku 8 předtím, než postoupí žádost účetnímu, ověří, zda jsou splněny požadavky článků 11 či 12.
Článek 5
Přístup k EWS
K údajům obsaženým v EWS mají prostřednictvím centrálního účetního systému Komise přímý přístup útvary Komise a výkonné agentury.
Útvary Komise a výkonné agentury odpovědné za místní systém mohou prostřednictvím tohoto centrálního účetního systému získat přístup k údajům uloženým v EWS za předpokladu, že je zaručen soulad údajů mezi tímto místním a centrálním účetním systémem.
Článek 6
Používání EWS
Údaje uložené v EWS lze použít pouze pro účely plnění rozpočtu nebo hospodaření s jiným Unií spravovaným fondem. Tím nejsou dotčeny údaje v ústřední databázi pro vyloučení (dále jen „CED“) podle čl. 1 odst. 2 a 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1302/2008 (10).
Údaje z EWS a CED je úřad OLAF oprávněn používat ke svým vyšetřováním podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 („nařízení o úřadu OLAF“) a dále k činnostem na poli předcházení podvodům včetně analýz rizik.
Článek 7
Termíny nahlížení do EWS
Ověření, zda je v EWS zaznamenána k určité osobě výstraha, provádí příslušná schvalující osoba v těchto fázích:
a)
před přijetím individuálního rozpočtového závazku;
b)
před přijetím souhrnného rozpočtového závazku, je-li daná osoba v této fázi známa;
c)
v případě předběžných rozpočtových závazků předtím, než je přijat právní závazek, který zakládá nárok na následné platby, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech;
d)
v případě zadávacích řízení a řízení o udělení grantu, soutěží o ceny a řízení s uveřejněním výzvy k projevení zájmu nejpozději předtím, než je vydáno rozhodnutí o zadání zakázky, udělení grantu či ceny;
e)
v případě zadávání veřejných zakázek, kde veřejný zadavatel omezí počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, předtím, než je dokončen výběr zájemců;
f)
předtím, než je provedena libovolná platba, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech.
Článek 8
Kontaktní osoba pro výstrahy
Kontaktní osoba pro výstrahy je povinna
a)
připravit žádost o registraci výstrahy;
b)
postoupit žádost a údaje související s výstrahou účetnímu;
c)
poskytnout dalším příslušným schvalujícím osobám údaje, které jim umožní provést ověření nebo rozhodnout o důsledcích podle oddílu 4.
ODDÍL 2
ÚDAJE ZADÁVANÉ DO EWS
Článek 9
Kategorie výstrah
1. Výstrahy EWS se člení do těchto dvou kategorií:
a)
„výstraha pro účely ověření“, jestliže je daná osoba podezřelá z podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, ze závažného pochybení nebo nesrovnalosti, z profesního pochybení nebo ze závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo jestliže o ní bylo zjištěno, že se vyjmenovaných způsobů jednání dopustila;
b)
„výstraha pro účely vyloučení“, jestliže je daná osoba vyloučena z řízení na základě důvodů pro vyloučení, které jsou upraveny v čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. K jedné osobě mohou být evidovány různé výstrahy, jež byly zaregistrovány z různých důvodů.
Článek 10
Údaje ve výstrahách EWS
Výstrahy EWS obsahují tyto údaje:
a)
identifikace dané osoby;
b)
druh výstrahy;
c)
doba trvání výstrahy;
d)
důvody, pro něž daná osoba představuje riziko pro finanční zájmy a obraz Unie či pro Unií spravované fondy;
e)
údaje k řízení o sporných otázkách;
f)
jméno příslušné schvalující osoby;
g)
jméno kontaktní osoby pro výstrahy podle článku 8 tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Výstrahy pro účely ověření
1. O výstrahu pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat v případě, je-li splněna některá z těchto podmínek:
a)
úřad OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 informuje příslušnou schvalující osobu, jestliže při vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout opatření k ochraně finančních zájmů Unie;
b)
Evropský účetní dvůr předá informace Komisi nebo IAS předá informace příslušné schvalující osobě, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 nebo k závažnému pochybení či nesrovnalosti, k profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku;
c)
příslušná schvalující osoba provede kontrolu nebo audit, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, k závažnému pochybení, nesrovnalosti, profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo tato příslušná schvalující osoba získala o takovéto kontrole nebo auditu informace.
2. Doba trvání výstrahy pro účely ověření smí činit nejdéle jeden rok. Výstrahu pro účely ověření je nutno vymazat, je-li podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo pomine-li potřeba provádět ověřování.
3. Na konci období podle odstavce 2 je výstraha pro účely ověření vymazána automaticky.
4. Příslušná schvalující osoba je oprávněna požádat o obnovu výstrahy pro účely ověření, jestliže ji úřad OLAF vyrozumí, že z vyšetřování podle odstavce 1 dosud nebyly vyvozeny závěry, avšak vyplývá z něj, že je důvodné výstrahu zachovat. O obnovu výstrahy pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat rovněž v případě, jsou-li nadále splněny podmínky odst. 1 písm. b) nebo c).
5. Příslušná schvalující osoba je povinna uvést důvody, pro něž je obnova výstrahy z hlediska ochrany finančních zájmů a obrazu Unie nezbytná.
6. Na obnovu se pohlíží jako na novou žádost o registraci výstrahy pro účely ověření.
Článek 12
Výstrahy pro účely vyloučení
1. O výstrahu pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna požádat v případech podle čl. 106 odst. 1 nebo čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na konci doby vyloučení je výstraha pro účely vyloučení vymazána.
3. Z EWS se výstraha pro účely vyloučení automaticky přebírá do CED.
Článek 13
Informace předávané úřadem OLAF
Úřad OLAF je při předávání informací podle čl. 7 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, kterým je nápomocen příslušné schvalující osobě při rozhodování o tom, zda přijme preventivní opatření k ochraně finančních zájmů Unie, nebo při předávání informací podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 povinen uvést tyto údaje:
a)
totožnost dané osoby;
b)
souhrn skutečností a rizik, jež byla při vyšetřování identifikována. Souhrn musí být dostatečný k tomu, aby bylo možno účinně provést slyšení dané osoby podle článku 16 tohoto rozhodnutí;
c)
veškerá doporučená zvláštní opatření na ochranu důvěrnosti, zejména v případech, které vyžadují použití vyšetřovacích opatření, která spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, nebo - v případě vnějšího vyšetřování - do pravomoci vnitrostátního orgánu, v souladu s použitelnými vnitrostátními předpisy týkajícími se vyšetřování.
ODDÍL 3
PROCESNÍ USTANOVENÍ O REGISTRACI VÝSTRAH
Článek 14
Předchozí konzultace s centrálními útvary o výstrahách pro účely ověření
Příslušná schvalující osoba je předtím, než se na základě informací předaných úřadem OLAF podle čl. 7 odst. 6 nebo článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 rozhodne požádat o registraci výstrahy pro účely ověření, povinna konzultovat s Generálním ředitelstvím pro rozpočet (centrální finanční službou), a případně též s Právní službou, a to v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
Článek 15
Vyhodnocení výstrah pro účely vyloučení v centrálních útvarech
Předtím, než je na návrh příslušné schvalující osoby podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b), c) a e) a podle čl. 109 odst. 1, která má trvat po náležitou dobu, musí Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba provést centralizované vyhodnocení. Vychází-li výstraha pro účely vyloučení, kterou navrhla příslušná schvalující osoba, z informací, které této osobě předal úřad OLAF, musí toto vyhodnocení probíhat v těsné součinnosti s úřadem OLAF.
Článek 16
Právo na slyšení
1. Registrace výstrah podléhá těmto pravidlům:
a)
Má-li příslušná schvalující osoba v úmyslu požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby, je povinna dát této osobě nejprve příležitost se písemně vyjádřit. K písemnému vyjádření poskytne příslušná schvalující osoba dotčené osobě lhůtu v délce nejméně 14 kalendářních dnů. Příslušná schvalující osoba současně dotčenou osobu vyrozumí, že pokud tato vyjádření nepředloží, dojde k registraci výstrahy.
V náležitých případech je příslušná schvalující osoba povinna dát dotčené osobě příležitost se vyjádřit k informacím, jež předložil úřad OLAF.
b)
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které nic nemění na výsledku vyhodnocení provedeném odpovědnou schvalující osobou, požádá tato účetního, aby výstrahu aktivoval.
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které podle názoru příslušné schvalující osoby činí výstrahu nepřiměřenou či zbytečnou, k aktivaci výstrahy nedojde a dotčené osobě je tato skutečnost oznámena.
Účetní v náležitých případech potvrdí příslušné schvalující osobě, že výstraha byla v EWS registrována.
c)
Příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě, že došlo k aktivaci výstrahy a na jak dlouho je výstraha aktivována. Oznámení však není nutné v případě, že dotčená osoba nereagovala na výzvu k písemnému vyjádření.
2. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je v době, kdy dosud nebylo rozhodnuto o době trvání vyloučení, příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit. Příslušná schvalující osoba je povinna dát dotčené osobě příležitost vyjádřit se k době trvání svého vyloučení.
3. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit, jestliže má k dispozici oficiální dokument, který konstatuje skutkový stav/situaci. Registraci výstrahy příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě.
4. Příslušná schvalující osoba je za výjimečných okolností oprávněna posečkat s tím, aby dotčené osobě poskytla příležitost písemně se vyjádřit předtím, nežli bude podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo než bude přijat akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva této dotčené osoby, jestliže jsou dány naléhavé legitimní důvody k zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, s tím, že je tato příslušná schvalující osoba oprávněna pokračovat v registraci výstrahy.
5. Vyrozumívá-li úřad OLAF příslušnou schvalující osobu v souladu s článkem 13, je povinen uvést, zda je nutno zachovat důvěrnost vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení a zda je nutno posečkat s tím, aby byla dotčené osobě poskytnuta příležitost se vyjádřit.
6. Jakmile pominou důvody k ochraně vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, musí být dotčené osobě dána příležitost k vyjádření.
Článek 17
Ochrana osobních údajů a práva subjektů údajů
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyrozumět subjekty údajů o možnosti, že do EWS budou zadány údaje, které se jich týkají, a informovat je, kterým subjektům lze tyto údaje sdělovat. Tuto obecnou informaci je nutno sdělovat písemně zejména při uveřejňování veřejných zakázek, ve výzvách k podávání návrhů, při vyhlašování soutěží o ceny, a nejsou-li podobná uveřejnění prováděna, pak před zadáním veřejné zakázky nebo udělením grantu.
2. Příslušná schvalující osoba žádající o registraci výstrahy odpovídá za vztahy s osobou, jejíž údaje jsou do EWS zadávány. Příslušná schvalující osoba je povinna reagovat na žádosti dotčené osoby o opravu nepřesných či neúplných osobních údajů i na další žádosti či dotazy této osoby.
3. Dotčená osoba je též oprávněna požádat účetního písemně o informaci, zda je v EWS registrována.
Účetní je povinen jí tuto informaci poskytnout, jestliže příslušná schvalující osoba, případně po dohodě s úřadem OLAF, nerozhodne, že se použijí omezení čl. 20 odst. 1 nařízení č. 45/2001.
4. Vymazané výstrahy musí být přístupné pouze pro účely auditu a vyšetřování a nesmějí být pro uživatele EWS viditelné.
Osobní údaje obsažené ve výstrahách týkajících se fyzických osob však smějí být pro tyto účely nadále přístupné pouze po dobu pěti let od výmazu výstrahy.
Článek 18
Přezkum výstrahy
Jestliže osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha, uvede nové skutečnosti prokazující, že pominuly důvody registrace, je příslušná schvalující osoba povinna požádat o výmaz výstrahy.
Osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha pro účely vyloučení, je oprávněna podat stížnost k veřejnému ochránci práv a domáhat se soudního přezkumu.
ODDÍL 4
DŮSLEDKY VÝSTRAH
Článek 19
Obecná úprava důsledků
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyžádat si u kontaktní osoby pro výstrahy veškeré informace relevantní k tomu, aby byla s to rozhodnout o důsledcích výstrahy uvedených v tomto oddíle.
2. Jestliže příslušná schvalující osoba podá na základě informací, které jí předloží úřad OLAF, žádost o registraci výstrahy pro účely ověření podle článku 11, je povinna dodržet postup podle článku 14 nebo 15 tohoto rozhodnutí a rozhodnout o důsledcích výstrahy v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
3. Při rozhodování o důsledcích výstrahy je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout k dále uvedeným kritériím, která platí pro všechny výstrahy:
a)
rizika pro finanční zájmy a obraz Unie;
b)
objem a doba trvání právního závazku;
c)
naléhavost splnění právního závazku;
d)
povaha skutkového stavu;
e)
závažnost skutkového stavu a
f)
možné důsledky pro splnění právního závazku.
V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout též k povaze a závažnosti důvodů pro vyloučení a k nezbytnosti zachovat kontinuitu činnosti.
4. Příslušná schvalující osoba je ve všech případech povinna své rozhodnutí o důsledcích výstrahy písemně odůvodnit.
Článek 20
Důsledek výstrah pro účely ověření
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o cenu lze ověření provést tímto způsobem:
a)
příslušná schvalující osoba si může vyžádat doplňující podklady uvedené v zadávacím řízení, řízení o udělení grantu nebo v soutěži o cenu;
b)
v případě řízení o udělení grantu lze provést analýzu rizika z předběžného financování.
2. V případě právního závazku lze ověření provést tímto způsobem:
a)
ověřit, zda je opatření v souladu s právním závazkem, včetně dodržení lhůt a požadavků na obsah plnění;
b)
u stávajících grantů lze před provedením platby ověřit způsobilost nákladů nebo provést audit či kontrolu na místě.
Článek 21
Právo na slyšení po výstraze pro účely ověření
Postup podle článku 15 tohoto rozhodnutí a právo na slyšení podle článku 16 tohoto rozhodnutí se použije též v případě, že má příslušná schvalující osoba na základě výstrahy pro účely ověření v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
Článek 22
Důsledky výstrah pro účely vyloučení na postupy a právní závazky
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o ceny je příslušná schvalující osoba povinna vyloučit osobu, které se týká výstraha pro účely vyloučení, z účasti v zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu, ledaže jsou splněny podmínky čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a daná osoba se nachází v monopolním postavení.
2. V případě stávajícího právního závazku je příslušná schvalující osoba povinna rozhodnout o některém z těchto důsledků výstrahy:
a)
pokračovat s plněním smlouvy na veřejnou zakázku nebo grantu a provést náležité ověření;
b)
stavit platební lhůtu v souladu s čl. 92 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
c)
pozastavit platby v souladu s článkem 208 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
d)
pozastavit provádění veřejné zakázky nebo grantu v souladu s článkem 116 a s čl. 135 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
ukončit právní závazek, jestliže související předpis předvídá možnost právní závazek ukončit na základě informace, na jejímž základě byla výstraha registrována.
3. Je-li dotčenou osobou subdodavatel, je příslušná schvalující osoba povinna požádat uchazeče, zájemce, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, aby tohoto subdodavatele nahradil.
Článek 23
Důsledky výstrah pro účely vyloučení z hlediska rozpočtových operací
1. V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba v náležitých případech povinna v účetním systému potvrdit, že by daná platba měla být provedena navzdory existenci výstrahy.
2. Je-li registrována výstraha pro účely vyloučení, nelze přijímat žádné individuální rozpočtové závazky, na rozpočtových účtech nelze evidovat žádné individuální právní závazky vycházející ze souhrnného závazku a nelze přijímat právní závazky vycházející z předběžného závazku, s výjimkou případů podle čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kdy se dotčená osoba nachází v monopolním postavení.
ODDÍL 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami.
Článek 25
Přechodná ustanovení
1. Výstrahy týkající se vyloučení podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom musí zůstat aktivní až do konce doby svého trvání v souladu s uvedeným rozhodnutím.
2. Výstrahy W1, W2 a W3b registrované podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom se považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí.
3. Výstrahy W3a a W4 lze nadále registrovat až do 1. července 2015, a to za podmínek rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom. Pro účely použití oddílu 4 tohoto rozhodnutí se výstrahy W3a a W4 považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí. Na výstrahy W5b se až do 1. července 2015 nadále použije rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
Článek 26
Zveřejnění
Toto rozhodnutí se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. listopadu 2014.
KOMISJONI OTSUS,
13. november 2014,
mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele
(2014/792/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (1) eriti selle artikli 56 lõiget 1,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 17,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1073/1999, (3) eriti selle artikli 7 lõiget 6 ja artiklit 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon, kes vastutab Euroopa Liidu üldeelarve täitmise ja muude liidu hallatavate vahendite eest, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklites 30-33 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, on kohustatud võitlema pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Selleks et tagada, et komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajad oleksid täielikult teadlikud liidu finantshuve ähvardavatest ohtudest, on vaja lisaks komisjoni otsusele C(2014)2784 (4) kehtestada sise-eeskirjad.
(2)
Pettustega võitlemiseks ja liidu finantshuvide kaitsmiseks kasutab komisjon menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 108 ja komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu kohta, (5) ning varajase hoiatamise süsteemi, millele osutatakse 16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/969/EÜ, Euratom, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele (6). Kuni seadusandja finantsmääruse muudatusettepaneku (7) vastu võtab, on vaja tagada varajase hoiatamise süsteemi tõhus toimimine.
(3)
Vahepealsel ajal peaks varajase hoiatamise süsteemi eesmärk jääma sisuliselt samaks. Süsteem peaks tagama, et komisjonis ja tema rakendusametites on võimalik varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatuste abil levitada piiratud kasutusega teavet isikute kohta, kes võivad kujutada ohtu liidu finantshuvidele ja mainele või mis tahes muudele liidu hallatavatele vahenditele.
(4)
Arvestades, et rakendusametite direktorid on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel.
(5)
Arvestades, et liidu delegatsioonide juhid, toimides komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 56 lõikele 2, on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel.
(6)
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohustus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999) artikli 7 lõike 6 kohaselt anda komisjoni asjaomastele talitustele viivitamata teavet käimasolevastest juurdlustest, kui juurdluse käigus ilmneb, et liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset. Samuti on OLAFil vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11 kohustus koostada juurdluse lõpetamisel aruanne ja anda vajaduse korral soovitusi meetmete kohta, mida eelkõige institutsioonidel tuleks võtta. Selleks et vastutav eelarvevahendite käsutaja saaks taotleda hoiatust, on vaja täpsustada, milline teave tuleb OLAFil komisjonile esitada.
(7)
Selleks et OLAF saaks täita talle määrusega pandud juurdlusülesandeid ning tegeleda uurimistegevuse ja pettuse ärahoidmisega vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, peaks tal olema juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile.
(8)
Lihtsustamise eesmärgil tuleks varajase hoiatamise süsteemi toimimist lihtsustada, hoiatuste kategooriaid vähendada, nende kohaldamisala täpsustada ning tagada, et nende nimetused oleksid iseenesestmõistetavad.
(9)
OLAFi edastatud teabel põhinevad kontrollhoiatused peaks tegema vastutav eelarvevahendite käsutaja pärast konsulteerimist eelarve peadirektoraadi ja õigustalitusega ning tihedas koostöös OLAFiga.
(10)
Komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tegema kõrvalejätmishoiatust käsitlevad ettepanekud, mida eelarve peadirektoraat ja õigustalitus peaksid vajaduse korral tsentraliseeritult hindama. Kui kõrvalejätmishoiatust käsitlev ettepanek tehakse OLAFi edastatud teabe põhjal, tuleks seda hinnata tihedas koostöös OLAFiga. Samasugust menetlust tuleks kohaldada siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.
(11)
Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tihedas koostöös OLAFiga otsustama, milline mõju on vajalik, et kaitsta liidu finantshuve, ning OLAFit kõnealusest otsusest teavitama.
(12)
Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks vastutama hoiatuste sisestamist, muutmist, eemaldamist või pikendamist käsitlevate taotluste esitamise eest. Piisava kontrollitaseme säilitamiseks tuleks nimetatud taotlused teha komisjoni otsuses C(2014)2784 kehtestatud hierarhilisel tasandil.
(13)
Peaarvepidaja peaks hoolitsema varajase hoiatamise süsteemi tõhusaks rakendamiseks vajaliku tehnilise korra eest komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu.
(14)
Üksikasjalik teave sissenõudekorralduste ja arestimiskorralduste kohta tehakse komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadavaks komisjoni kõigile talitustele ja rakendusametitele. Kaotada tuleks otsuses 2008/969/EÜ, Euratom ette nähtud hoiatused W3a (arestimiskorraldus) ja W4 (sissenõudekorraldus). Kõnealune teave üksi ei õigusta hoiatuste süstemaatilist esitamist. Selleks et langetada otsus hoiatuse vajalikkuse kohta, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja analüüsima juhtumi kõiki konkreetseid üksikasju.
(15)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) on sätestatud, et komisjon peab isikuandmete töötlemisel kinni pidama töötlemise seaduslikkuse nõuetest ja nõuetest, mis on seotud nende andmete edastamisega, ning et andmete töötlemisel peab toimuma eelkontroll, mida teostab Euroopa andmekaitseinspektor pärast teate saamist komisjoni andmekaitseametnikult.
(16)
Andmekaitset käsitlevate sätetega tuleks ette näha nende isikute õigused, kelle andmed on sisestatud varajase hoiatamise süsteemi või kelle andmed võidakse sinna sisestada.
(17)
Teatavate andmekaitsealaste õiguste puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud erandeid, mille kasutamist tuleb analüüsida juhtumipõhiselt ja neid ajutiselt kohaldada. Asjaomase teabe sisestamise ja muutmise, sealhulgas parandamise ja eemaldamise taotluste eest vastutav talitus peaks otsustama nende erandite kohaldamise.
(18)
Isikule, kelle kohta võidakse esitada kõrvalejätmishoiatus, tuleks anda võimalus oma seisukohti kirjalikult väljendada enne temaga seotud taotluse esitamist hoiatuse registreerimiseks varajase hoiatamise süsteemis. Sama võimalus tuleks anda, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.
(19)
Nimetatud võimaluse andmine tuleks erandkorras edasi lükata, kui seda on vaja mõjuvatel õiguslikel põhjustel, et kaitsta juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust.
(20)
Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015, kui see on vajalik, et tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud piiravaid meetmeid käsitlevate määruste järgimine, kuni tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemis (ABAC) võetakse arvesse välispoliitika vahendite talituse asjaomases andmebaasis sisalduvat teavet. Sellistel juhtudel registreeritakse hoiatus W5b, millele viidatakse otsuses 2008/969/EÜ, Euratom.
(21)
Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015 hoiatuste W3a ja W4 suhtes ja neid tuleks kuni nimetatud ajani käsitada käesoleva otsuse 4. jao kohaldamisel kontrollhoiatuste tähenduses.
(22)
Käesoleva otsuse rakendamine eeldab, et varajase hoiatamise süsteemi toimimist hinnatakse korrapäraselt ja et see aitab tõhusalt kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele.
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
1. JAGU
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese, reguleerimisala ja eesmärk
1. Käesoleva otsusega luuakse komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajatele kasutamiseks varajase hoiatamise süsteem, kui nad täidavad Euroopa Liidu üldeelarvet ja rakendavad muid liidu hallatavaid vahendeid.
2. Varajase hoiatamise süsteem aitab kaitsta liidu finantshuve ja mainet, võidelda pettustega ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.
3. Varajase hoiatamise süsteemi eesmärk on
a)
teavitada hoiatuste registreerimise kaudu komisjoni ja rakendusametite vastutavaid eelarvevahendite käsutajaid isikutest, kes võivad ohustada liidu finantshuvisid ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid, ning
b)
võimaldada vastutaval eelarvevahendite käsutajal viia hoiatusi aluseks võttes läbi kontrollimisi või võtta vajalikke meetmeid, sealhulgas neid, millele on viidatud 4. jaos.
4. Teabe eesmärk on tagada
a)
ohtude ärahoidmine kontrollimiste abil, mis tuginevad varajasele teabele isiku kohta, keda kahtlustatakse järgmises või kellega seoses on leitud järgmist:
-
olulised vead või eeskirjade eiramine,
-
ametialane väärkäitumine,
-
lepingu oluline rikkumine või
-
delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettus, korruptsioon või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus (9);
b)
isiku menetlusest kõrvalejätmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 106 lõike 1 ja artikli 109 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „peaarvepidaja”- komisjoni peaarvepidaja või tema alluv, kellele peaarvepidaja on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 69 kohaselt delegeerinud teatavad ülesanded;
b) „vastutav eelarvevahendite käsutaja”- määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 65 tähenduses komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab vastavalt sise-eeskirjadele Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve”) täitmise eest, kaasa arvatud rakendusametite direktorid, nimetatud määruse artiklis 65 osutatud edasivolitatud eelarvevahendite käsutajaid, kes täidavad direktori ülesandeid, ning liidu delegatsioonide juhid, kes tegutsevad komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt kõnealuse määruse artikli 56 lõikele 2;
c) „andmesubjekt”- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) osutatud tuvastatav isik;
d) „järeldused”- juriidilise kohustuse täitmise käigus avastatud või kontrollikoja, pettustevastase ameti (OLAF) või siseauditi talituse auditite või juurdluste või mis tahes muu vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbi viidud kontrolli või auditi käigus kindlaks tehtud faktid;
e) „juriidiline kohustus”- komisjoni määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa V-VIII jaotise ja teise osa kohaselt võetud kohustus;
f) „isik”- järgmine mis tahes füüsiline või juriidiline isik või ühendus, mis ei ole juriidiline isik:
-
vahendite saaja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 2 punkti i tähenduses,
-
taotleja või pakkuja,
-
toetuse taotleja,
-
auhinnakonkursil osaleja,
-
välisekspert määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 204 tähenduses,
-
isik, kellel on volitused esindada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktides b ja e osutatud juriidilisi isikuid, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida;
g) „ametialane väärkäitumine”- isiku kutseala õigusnormide, eeskirjade või eetikanormide rikkumine ning mis tahes eksimuslik käitumine, mis mõjutab kutseala usaldusväärsust;
h) „alltöövõtja”- ettevõtja, kelle taotleja või pakkuja või töövõtja pakub välja lepingu ühe osa täitmiseks, ilma et hankijal oleks sellega otsest juriidilist kohustust;
i) „oluline viga või eeskirjade eiramine”- oluline viga või eeskirjade eiramine delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 166 lõike 2 tähenduses;
j) „hoiatuse kontaktisik”- isik, kes vastutab hoiatusega tegelemise eest kuni selle eemaldamiseni taotluse eest vastutavas talituses.
Artikkel 3
Varajase hoiatamise süsteemi toimimine
1. Peaarvepidaja hoolitseb varajase hoiatamise süsteemi tõhusa toimimise jaoks vajaliku tehnilise korra ja süsteemi järelevalve eest.
Peaarvepidaja sisestab, muudab, pikendab ja eemaldab varajase hoiatamise süsteemi hoiatusi, mida on taotlenud vastutav eelarvevahendite käsutaja.
2. Peaarvepidaja võtab vastu tehniliste aspektidega seonduvad rakendusmeetmed ja määrab kindlaks nendega seotud menetlused, sealhulgas turvalisuse valdkonnas.
Peaarvepidaja teavitab nimetatud meetmetest komisjoni talitusi ja rakendusameteid.
Artikkel 4
Õigus hoiatust taotleda, muuta, pikendada või eemaldada ja vastavasisuline menetlus
1. Hoiatuse registreerimist, muutmist, pikendamist või eemaldamist võib taotleda üksnes vastutav eelarvevahendite käsutaja.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja esitab taotluse hoiatuse registreerimiseks, muutmiseks, pikendamiseks või eemaldamiseks peaarvepidajale. Vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutab selleks käesoleva otsuse lisas olevat vormi.
3. Artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisik kontrollib enne taotluse peaarvepidajale edastamist, et artiklites 11 või 12 esitatud nõuded oleksid täidetud.
Artikkel 5
Juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile
Komisjoni talitustel ja rakendusametitel on komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu olemas otsene juurdepääs varajase hoiatamise süsteemis sisalduvale teabele.
Komisjoni talitused või rakendusametid, kes vastutavad kohtsüsteemi eest, võivad kasutada seda süsteemi juurdepääsuks varajase hoiatamise süsteemis sisalduvale teabele tingimusel, et tagatakse kooskõla kohtsüsteemi ja keskse raamatupidamissüsteemi andmete vahel.
Artikkel 6
Varajase hoiatamise süsteemi kasutamine
Varajase hoiatamise süsteemis säilitatavat teavet võib kasutada üksnes liidu eelarve täitmise või muude liidu hallatavate vahendite rakendamise otstarbel. See ei mõjuta määruse (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 artikli 1 lõikes 2 ja 3 osutatud menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogus (edaspidi „kõrvalejätmise keskandmebaas”) sisalduvat teavet (10).
OLAF võib kasutada varajase hoiatamise süsteemis ja kõrvalejätmise keskandmebaasis sisalduvat teavet juurdlusülesannete täitmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi ja millega tunnistatakse kehtestuks määrus (EÜ) nr 1073/1999 (edaspidi „OLAFi määrus”), ning pettuste ärahoidmiseks, sealhulgas riskianalüüside koostamiseks.
Artikkel 7
Varajase hoiatamise süsteemis päringu tegemise ajastus
Vastutav eelarvevahendite käsutaja kontrollib, kas varajase hoiatamise süsteemis on isiku kohta hoiatusi järgmistel etappidel:
a)
enne individuaalse eelarvelise kulukohustuse võtmist;
b)
enne üldise eelarvelise kulukohustuse võtmist, kui isik on selles etapis teada;
c)
esialgsete eelarveliste kulukohustuste korral enne sellise juriidilise kohustuse võtmist, mis annab õiguse hilisematele maksetele, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist;
d)
hanke- või toetusmenetluste, auhinnakonkursside ja osalemiskutsete korral hiljemalt enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist;
e)
hankemenetluse korral, kui hankija piirab nende taotlejate arvu, keda kutsutakse pakkumust esitama, enne taotlejate lõplikku valikut;
f)
enne maksete tegemist, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist.
Artikkel 8
Hoiatuse kontaktisik
Hoiatuse kontaktisik:
a)
koostab taotluse hoiatuse registreerimiseks;
b)
edastab taotluse ja muu hoiatusega seotud teabe peaarvepidajale;
c)
annab teavet, mis võimaldab teistel vastutavatel eelarvevahendite käsutajatel viia läbi kontrollimisi või teha otsuseid 4. jaos osutatud mõju kohta.
2. JAGU
VARAJASE HOIATAMISE SÜSTEEMI SISESTATUD TEAVE
Artikkel 9
Hoiatuste kategooriad
1. Varajase hoiatamise süsteemi hoiatused jaotatakse kahte kategooriasse:
a) „kontrollhoiatus”- kui isikut kahtlustatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 osutatud pettuses, korruptsioonis või mis tahes muus liidu finantshuve kahjustavas ebaseadusliku tegevuses, olulistes vigades või eeskirjade eiramises, ametialases väärkäitumises või lepingu olulises rikkumises või kui tema kohta on tehtud sellealaseid järeldusi;
b) „kõrvalejätmishoiatus”- kui isik jäetakse menetlusest kõrvale vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 1 ja artikli 109 lõikes 1 sätestatud kõrvalejätmise põhjustele.
2. Isiku kohta võib erinevatel põhjustel registreerida erinevaid hoiatusi.
Artikkel 10
Varajase hoiatamise süsteemi hoiatustes sisalduv teave
Varajase hoiatamise süsteemi hoiatused sisaldavad järgmisi andmeid:
a)
isiku andmed;
b)
hoiatuse laad;
c)
hoiatuse kestus;
d)
põhjendus, miks isik ohustab liidu finantshuve ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid;
e)
ärakuulamismenetlusega seotud teave;
f)
vastutava eelarvevahendite käsutaja nimi;
g)
käesoleva otsuse artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisiku nimi.
Artikkel 11
Kontrollhoiatused
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib taotleda kontrollhoiatust, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:
a)
OLAF on määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt teavitanud vastutavat eelarvevahendite käsutajat, kui juurdluse käigus ilmneb, et võib olla vaja võtta meetmeid liidu finantshuvide kaitsmiseks;
b)
Euroopa Kontrollikoda on edastanud komisjonile või siseauditi talitus on edastanud vastutavale eelarvevahendite käsutajale teabe, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule liidu finantshuve kahjustavale ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või leping olulisele rikkumisele, millega isik on seotud;
c)
vastutav eelarvevahendite käsutaja on viinud läbi kontrollimise või auditi, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või lepingu olulisele rikkumisele, millega isik on seotud, või on teda teavitatud sellise kontrolli või auditi läbiviimisest.
2. Kontrollhoiatus kehtib maksimaalselt üks aasta. See eemaldatakse, kui taotletakse kõrvalejätmishoiatust, või kui kontrollimine ei ole enam vajalik.
3. Lõikes 2 osutatud perioodi lõpus eemaldatakse kontrollhoiatus automaatselt.
4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib taotleda kontrollhoiatuse pikendamist, kui OLAF annab teada, et lõikes 1 osutatud juurdlustel põhinevad järeldused ei ole veel tehtud, kuid juurdluste käik õigustab kontrollhoiatuse jätkumise. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kontrollhoiatuse pikendamiseks ka siis, kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on endiselt täidetud.
5. Vastutav eelarvevahendite käsutaja põhjendab hoiatuse pikendamise vajalikkust liidu finantshuvide ja maine seisukohast.
6. Pikendamist käsitatakse kui uut kontrollhoiatuse taotlust.
Artikkel 12
Kõrvalejätmishoiatus
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja taotleb kõrvalejätmishoiatust määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 1 või artikli 109 lõikes 1 osutatud juhtudel.
2. Kõrvalejätmishoiatus eemaldatakse kõrvalejätmise perioodi lõpus.
3. Varajase hoiatamise süsteemi sisestatud kõrvalejätmishoiatus sisestatakse automaatselt ka kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevasse keskandmebaasi.
Artikkel 13
OLAFi edastatud teave
Kui OLAF edastab teavet vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikele 6, et aidata vastutaval eelarvevahendite käsutajal otsustada, kas Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset, või vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11, sisaldab see teave järgmist:
a)
asjaomase isiku nimi;
b)
ülevaade juhtumi asjaoludest ja juurdluse käigus kindlakstehtud ohtudest. Ülevaade peab olema piisav selleks, et isikut saaks käesoleva otsuse artikli 16 alusel nõuetekohaselt ära kuulata;
c)
mis tahes soovitavad konfidentsiaalsusalased erimeetmed, eelkõige juhul, kui on vaja rakendada liikmesriigi õigusasutuste või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.
3. JAGU
HOIATUSE REGISTREERIMISE MENETLUSSÄTTED
Artikkel 14
Kesktalitustega seoses kontrollhoiatustega toimuv eelnev konsulteerimine
Enne kui vastutav eelarvevahendite käsutaja langetab vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikele 6 ja artiklile 11 OLAFilt saadud teabe põhjal otsuse kontrollhoiatuse registreerimise kohta, konsulteerib ta eelarve peadirektoraadi (keskse finantstalituse) ja vajaduse korral õigustalitusega, tehes seejuures OLAFiga määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt tihedalt koostööd.
Artikkel 15
Kõrvalejätmishoiatuste hindamine - kesktalitused
Enne seda, kui vastutava eelarvevahendite käsutaja ettepanekul esitatakse kõrvalejätmishoiatuse taotlus artikli 106 lõike 1 punktides b, c ja e ning artikli 109 lõikes 1 osutatud juhtudel ja selle asjakohane kestus, viivad eelarve peadirektoraat ja õigustalitus läbi tsentraliseeritud hindamise. Kui vastutava eelarvevahendite käsutaja ettepanekul taotletav kõrvalejätmishoiatus põhineb OLAFi esitatud teabel, toimub kõnealune hindamine tihedas koostöös OLAFiga.
Artikkel 16
Õigus olla ära kuulatud
1. Hoiatuste registreerimise suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.
a)
Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab kõrvalejätmishoiatuse registreerimist või mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, annab ta kõigepealt asjaomasele isikule võimaluse oma seisukohti kirjalikult väljendada. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab kõnealusele isikule selleks vähemalt 14 kalendripäeva. Samal ajal teavitab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikut sellest, et vastuse puudumisel hoiatus registreeritakse.
Vajaduse korral annab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikule võimaluse väljendada oma seisukohti OLAFi esitatud teabe põhjal.
b)
Kui isik esitab seisukohad, mis ei muuda vastutava eelarvevahendite käsutaja hinnangut, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse aktiveerimiseks.
Kui isik esitab seisukohad, mis vastutava eelarvevahendite käsutaja arvates muudavad hoiatuse ebaproportsionaalseks või tarbetuks, hoiatust ei aktiveerita ja isikut teavitatakse sellest.
Peaarvepidaja saadab vastavalt olukorrale vastutavale eelarvevahendite käsutajale kinnituse hoiatuse registreerimise kohta varajase hoiatamise süsteemis.
c)
Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut hoiatuse aktiveerimisest ja selle kestusest. See ei ole vajalik, kui isik ei ole vastanud kutsele väljendada oma seisukohti kirjalikult.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktis e osutatud juhtudel kuni kõrvalejätmise kestust käsitleva otsuse tegemiseni juba enne seda, kui ta on andnud isikule võimaluse seisukohtade väljendamiseks. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab isikule võimaluse väljendada oma seisukohti kõrvalejätmise kestuse üle.
3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktis a osutatud olukordades juba enne seda, kui ta on andnud isikule võimaluse seisukohtade väljendamiseks, kui tal oma ametlik dokument, mis olukorda kinnitab. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut kõrvalejätmishoiatuse registreerimisest.
4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib erandkorras lükata edasi isikule kirjalikult seisukohtade esitamiseks võimaluse andmist enne taotluse esitamist kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks või enne mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, kui on mõjuvad õiguslikud põhjused, et kaitsta juurdluse või riikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust, ning jätkata samal ajal hoiatuse registreerimist.
5. Kui OLAF teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat vastavalt artiklile 13, märgib ta, kas juurdluse või riikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsus vajab kaitsmist ja kas isikule antavat võimalust seisukohtade väljendamiseks tuleb edasi lükata.
6. Isikule antakse võimalus väljendada oma seisukohti niipea, kui juurdluse või riikliku kohtumenetluse kaitsmist käsitlevaid põhjuseid enam ei ole.
Artikkel 17
Andmekaitse ja andmesubjektide õigused
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab andmesubjekte, et neid käsitlevad andmed võidakse sisestada varajase hoiatamise süsteemi, ning teeb neile teatavaks, kellele neid andmeid võidakse edastada. Selline üldine teave lisatakse kirjalikult eelkõige pakkumis-, projektikonkursi- ja auhinnakonkursi kutsetesse, ja kui need puuduvad, tehakse see teave teatavaks enne lepingute sõlmimist või toetuste andmist.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja, kes esitab taotluse hoiatuse registreerimiseks, vastutab suhtluse eest selle isikuga, kelle andmed varajase hoiatamise süsteemi sisestati. Ta vastab asjaomaselt isikult saadud taotlustele, mis on seotud ebaõigete või -täielike isikuandmete parandamisega, ja kõigile muudele kõnealuse isiku esitatud taotlustele või küsimustele.
3. Samuti võib isik taotleda peaarvepidajalt kirjalikult teavet selle kohta, kas ta on registreeritud varajase hoiatamise süsteemis.
Peaarvepidaja esitab selle teabe, välja arvatud siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja otsustab, vastavalt vajadusele kokkuleppel OLAFiga, et kehtivad määruse nr 45/2001 artikli 20 lõike 1 kohased piirangud.
4. Eemaldatud hoiatused on kättesaadavad ainult auditeerimis- ja juurdluseesmärkidel ega ole nähtavad kõigile varajase hoiatamise süsteemi kasutajatele.
Füüsilistele isikutele viitavad hoiatustes sisalduvad isikuandmed jäävad pärast hoiatuse eemaldamist sellistel eesmärkidel kättesaadavaks ainult viieks aastaks.
Artikkel 18
Hoiatuse läbivaatamine
Kui isik, kelle kohta on varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatus, esitab uusi andmeid, mis tõendavad, et hoiatuse registreerimise põhjuseid enam ei ole, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse eemaldamiseks.
Isik, kelle kohta on varajase hoiatamise süsteemis registreeritud kõrvalejätmishoiatus, võib esitada kaebuse ombudsmanile ja taotleda kohtulikku kontrolli.
4. JAGU
HOIATUSTE MÕJU
Artikkel 19
Mõju käsitlevad üldeeskirjad
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja palub hoiatuse kontaktisikul esitada talle kogu vajalik teave, mis võimaldab tal teha otsuseid käesolevas jaos sätestatud mõju kohta.
2. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja esitab artikli 11 kohase taotluse kontrollhoiatuse registreerimiseks OLAFilt saadud teabe põhjal, järgib vastutav eelarvevahendite käsutaja käesoleva otsuse artiklites 14 või 15 kindlaks määratud menetlust ning teeb otsuse mõju kohta tihedas koostöös OLAFiga vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013.
3. Hoiatuse mõju üle otsustamisel võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõikide hoiatuste puhul arvesse järgmisi kriteeriume:
a)
oht liidu finantshuvidele ja mainele;
b)
juriidilise kohustuse summa ja kestus;
c)
juriidilise kohustuse täitmise kiireloomulisus;
d)
asjaolude laad;
e)
asjaolude tõsidus ja
f)
juriidilise kohustuse täitmise võimalik mõju.
Kõrvalejätmishoiatuste puhul võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja arvesse ka kõrvalejätmise põhjuste laadi ja tõsidust ning vajadust tagada teenuse järjepidevus.
4. Igal juhul põhjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja mõju käsitlevat otsust kirjalikult.
Artikkel 20
Kontrollhoiatuste mõju
1. Hanke- või toetusmenetluste või auhinnakonkursside puhul võib kõnealune kontroll hõlmata järgmist:
a)
vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt hanke- või toetusmenetluses või auhinnakonkursis sätestatule nõuda täiendavaid tõendavaid dokumente;
b)
toetusmenetluse puhul koostatakse eelmakset käsitlev riskianalüüs.
2. Juriidilise kohustuse puhul võib kõnealune kontroll hõlmata järgmist:
a)
tegevuse vastavus juriidilisele kohustusele, kaasa arvatud tähtaegadest kinnipidamine ja tulemuste sisu;
b)
olemasolevate toetuste puhul kontrollitakse enne makse sooritamist kulude rahastamiskõlblikkust, auditi ja kohapealsete kontrollide teostamist.
Artikkel 21
Õigus olla pärast kontrollhoiatust ära kuulatud
Käesoleva otsuse artiklis 15 sätestatud menetlust ja käesoleva otsuse artiklis 16 sätestatud õigust olla ära kuulatud kohaldatakse ka siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab pärast kontrollhoiatuse esitamist mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.
Artikkel 22
Kõrvalejätmishoiatuste mõju menetlustele ja juriidilistele kohustustele
1. Hanke- või toetusmenetluste või auhinnakonkursside puhul jätab vastutav eelarvevahendite käsutaja hanke- või toetusmenetlusest välja isiku, kelle kohta on esitatud kõrvalejätmishoiatus, välja arvatud siis, kui määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja kui isik on monopoolses olukorras.
2. Olemasolevate juriidiliste kohustuste puhul teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja mõju käsitleva otsuse, sealhulgas:
a)
lepingu täitmise või toetuse andmise jätkamine ning asjakohaste kontrollide tegemine;
b)
maksetähtaja arvestamise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 92 lõikele 2;
c)
maksete peatamine vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklile 208;
d)
lepingu täitmise või toetuse andmise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 116 ja artikli 135 lõikele 5;
e)
juriidilise kohustuse lõpetamine, kui juriidilise kohustuse sättes nähakse ette selle lõpetamine teabe põhjal, mille alusel hoiatus registreeriti.
3. Kui isik on alltöövõtja, nõuab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotlejalt, pakkujalt või töövõtjalt alltöövõtja asendamist.
Artikkel 23
Kõrvalejätmishoiatuste mõju eelarvetehingutele
1. Kõrvalejätmishoiatuste puhul kinnitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vajaduse korral raamatupidamissüsteemis, et makse tuleks teha vaatamata hoiatuse olemasolule.
2. Kõrvalejätmishoiatuse registreerimise korral ei võeta ühtegi individuaalset eelarvelist kulukohustust, ei registreerita ühtegi üldistel kulukohustustel põhinevat individuaalset juriidilist kohustust eelarve raamatupidamisarvestuses ega sõlmita ühtegi esialgsetel kulukohustustel põhinevat juriidilist kohustust, välja arvatud siis, kui isik on monopoolses olukorras määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt.
5. JAGU
LÕPPSÄTTED
Artikkel 24
Kehtetuks tunnistamine
Tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/969/EÜ, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele.
Artikkel 25
Üleminekusätted
1. Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaselt registreeritud kõrvalejätmishoiatused jäävad aktiivseks kuni nende kehtivusaja lõpuni vastavalt kõnealusele otsusele.
2. Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaselt registreeritud hoiatusi W1, W2 ja W3b käsitatakse kontrollhoiatustena käesoleva otsuse tähenduses.
3. Hoiatuste W3a ja W4 registreerimist jätkatakse kuni 1. juulini 2015 vastavalt otsuses 2008/969/EÜ, Euratom sätestatud tingimustele. Käesoleva otsuse 4. jao kohaldamise eesmärgil käsitatakse hoiatusi W3a ja W4 kontrollhoiatustena käesoleva otsuse tähenduses. Otsust 2008/969/EÜ, Euratom kohaldatakse jätkuvalt hoiatuste W5b suhtes kuni 1. juulini 2015.
Artikkel 26
Avaldamine
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 13. november 2014