PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. září 2013,
kterým se zamítá poskytnutí odchylky od rozhodnutí Rady 2001/822/ES, pokud jde o pravidla původu pro cukr z Curaçaa
(oznámeno pod číslem C(2013) 5826)
(2013/460/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na článek 37 přílohy III uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha III rozhodnutí 2001/822/ES se týká definice pojmu „původní produkty“ a způsobů správní spolupráce. Článek 37 uvedeného rozhodnutí stanoví, že odchylky od těchto pravidel původu mohou být přijaty, jsou-li odůvodněny rozvojem stávajících odvětví nebo vznikem nových v dané zemi nebo na daném území.
(2)
Podle ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. g), j), k) a o) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za operace, které jsou nedostatečné k tomu, aby produktu udělily status původu.
(3)
Podle ustanovení čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se kumulace AKT/ES-ZZÚ pro všechny produkty z cukru zařazené do kapitoly 17 HS postupně zruší a množství, pro která se taková kumulace připouští, se postupně snižují. V rámci procesu postupného rušení bylo jako uvedené množství stanoveno nula tun, což nakonec vedlo k zákazu takové kumulace ke dni 1. ledna 2011.
(4)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a odchylka skončila dne 31. prosince 2007.
(5)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002 a tato žádost byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta. Uvedené rozhodnutí však vyhovělo nové žádosti o odchylku zahrnuté v žádosti o prodloužení, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(6)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr. U produktů, pro které byla povolena odchylka, bylo prováděno reálné zpracování na Nizozemských Antilách a hodnota přidaná k surovému cukru na Nizozemských Antilách byla považována za nejméně 45 % hodnoty konečného produktu.
(7)
Rozhodnutí 2011/47/EU vysvětlilo, že postupné rušení kumulace původu AKT/ES-ZZÚ, pokud jde o cukr, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES, ukazuje, že Unie má v úmyslu zaměřit obchodní preference na hospodářskou činnost, která udržitelným způsobem přispívá k rozvoji ZZÚ a zároveň náležitě zohledňuje odvětví cukru v Unii. Tato zásada byla uplatněna pro účely stanovení množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka. Žádost předložená v roce 2010 rovněž uváděla, že společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat svou činnost směrem od výroby cukru, což si vyžaduje další odchylku. Množství určená pro odchylku byla proto postupně rušena (5 000 tun na rok 2011, 3 000 tun na rok 2012 a 1 500 tun na rok 2013).
(8)
V žádosti předložené v roce 2010 Nizozemsko zdůraznilo, že uvedená společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat výrobu a produkovat směsi a „biocukr“, jež jsou určeny pro zřetelně odlišné trhy, než produkty v odvětví cukru, na něž se vztahuje žádost podaná v roce 2010. Odchylka vyžádaná v roce 2010 byla třeba k získání nezbytného kapitálu pro investice nutné pro tuto diverzifikaci. Při povolení odchylky rozhodnutím 2011/47/EU se proto očekávalo, že tato odchylka vygeneruje nezbytné výnosy k financování zmíněných investic do diverzifikace produktů a činností, takže společnost využívající odchylku již o další nebude muset žádat.
(9)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie.
(10)
Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Společnost v Curaçau přesunula část své činnosti zpracování cukru, zejména výrobu kostkového cukru ze surového třtinového cukru v balení pro maloobchodní prodej, do Belgie, odkud v současnosti zásobuje supermarkety v Nizozemsku. Svou zbývající výrobní linku přeorientovala na prosévání, čištění, mletí a jednoduché mísení cukru z ekologické produkce a jeho balení do pytlů o 1 000 kg pro dopravu.
(11)
Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Nizozemsko objasnilo, že z diskuse s orgány Curaçaa vyšlo najevo, že množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka na rok 2013, nebudou dostatečná k tomu, aby společnost zpracovávající cukr v Curaçau pokračovala v činnosti.
(12)
Druhá žádost byla odůvodněna zejména novou situací dotčené společnosti, která změnila svou obchodní činnost na zpracování třtinového cukru z ekologické produkce, změnou na světovém trhu s cukrem, jelikož se EU stala čistým dovozcem cukru, skutečností, že hodnota přidaná k surovinám ze třetí země je vyšší než 45 % ceny ze závodu konečného produktu, a vytvořením přímých a nepřímých pracovních míst v Curaçau. Ve dnech 14. a 28. června 2013 Nizozemsko poskytlo dodatečné informace na podporu své žádosti ze dne 17. dubna 2013.
(13)
Dopisem ze dne 16. července 2013 Komise požádala, aby nizozemské orgány vzaly na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a její záměr doporučit zamítnutí žádosti. Komise rovněž požádala, aby nizozemské orgány toto hodnocení předaly společnosti, jíž se odchylka může týkat, aby Nizozemsko i dotčená společnost mohly upozornit na faktické nebo právní otázky potenciálně související se žádostí předtím, než Komise přijme své konečné rozhodnutí. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 25. červenec 2013. Odpověď nizozemských orgánů byla obdržena dne 24. července 2013.
(14)
Podle čl. 37 odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se poskytne odchylka, pokud přidaná hodnota nepůvodních produktů použitých v dotyčné ZZÚ činí nejméně 45 % hodnoty konečného produktu, za předpokladu, že tato odchylka nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví Unie nebo jednoho z členských států.
(15)
Informace obdržené od společnosti v Curaçau, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené v roce 2013 v Curaçau v případě výroby „třtinového cukru z ekologické produkce“, uvádějí hodnotu přidanou zpracováním 5 000 tun „biocukru“. Společnost rovněž uvedla kupní cenu za jednu tunu surového „biocukru“ pocházejícího ze třetích zemí a cenu ze závodu, za niž se jedna tuna „biocukru“ prodává. Podle společnosti tato čísla dokládají přidanou hodnotu 52 % v porovnání s cenou ze závodu. Podle stejných informací by výroba 1 500 tun „biocukru“ vytvořila přidanou hodnotu 88 % v porovnání s cenou ze závodu.
(16)
Informace obdržené od společnosti, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené k 1. lednu 2013 v Curaçau v případě výroby „hnědého krystalového cukru“, uvádějí hodnotu přidanou opracováním a zpracováním 5 500 tun „hnědého krystalového cukru“. Tam, kde je nejvyšší dostupná přidaná hodnota na tunu „hnědého krystalového cukru“ považována za realistickou, činí přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu přibližně 52,4 %. Operace zpracování prováděné u „biocukru“ však zahrnují menší objem zpracování než u „krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej. Přidaná hodnota spojená s těmito operacemi a skutečné náklady na zpracování tedy mohou být nižší pouze u „biocukru“ baleného v pytlích o 1 000 kg pro dopravu, nikoli u „hnědého krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej.
(17)
Podle zprávy „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) činí výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, která je nejkonkurenceschopnějším regionem pro produkci cukru na světě, 224,7 USD za tunu na výrobu třtiny a 95 USD za tunu na zpracování třtiny na surový cukr. Celkové náklady, včetně administrativních nákladů, činí 367,8 USD za tunu, což při směnném kurzu 1 EUR = 1,3 USD představuje 283 EUR za tunu surového třtinového cukru. S ohledem na zemědělské a zpracovatelské operace zahrnuté ve výrobě surového cukru z třtiny se zdá nepravděpodobné, že by náklady na pouhé čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce, jež jsou jen zlomkem výrobního procesu, byly vyšší. Při použití hodnoty 283 EUR za tunu jako reálných výrobních nákladů pro výpočet přidané hodnoty vytvořené čištěním, mletím a balením surového třtinového cukru z ekologické produkce v dotyčné společnosti v Curaçau činí cena ze závodu 1 020,19 EUR za tunu a přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu představuje pouze 32,2 %.
(18)
V simulaci srovnatelných nákladů v 17. bodě odůvodnění by přidaná hodnota nedosáhla 45 %. Je proto nereálné, že by takovou přidanou hodnotu mohla dotyčná společnost v Curaçau vytvořit jednoduchým zpracováním. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že údaje předložené Komisi obsahují jiné režijní náklady a zisky, které nepředstavují částky, z nichž mají prospěch obyvatelé Curaçaa.
(19)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. c) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy lze jasně prokázat, že pravidla původu by mohla odrazovat od významných investic v některém z odvětví a kde by odchylka ve prospěch uskutečnění investičního programu umožnila plnit tato pravidla po etapách.
(20)
Postupné zrušení kumulace původu AKT/ZZÚ-ES pro cukr ke dni 1. ledna 2011 bylo společnosti v Curaçau předem známo a měla dostatek času na přípravu a diverzifikaci směrem k výrobě produktů, které odchylku nevyžadují.
(21)
V době od roku 2009 do roku 2013 měla společnost v Curaçau prospěch z odchylek, které jí pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle informací získaných od této společnosti byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Odchylky tak pouze napomohly zachování stávající činnosti společnosti v Curaçau, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Dá se proto pochybovat o tom, že by nová odchylka společnost povzbudila k novým investicím.
(22)
Aby bylo možné cukerné směsi čísla HS 2106, obsahující pektin nebo kasein, považovat za pocházející z Curaçaa, což by jim umožnilo preferenční přístup do Unie, nesmí hodnota nepůvodního cukru používaného při výrobě konečného produktu překročit 30 % ceny produktu ze závodu. I pro diverzifikaci směrem k produkci takových směsí, kterou navrhuje v současné žádosti, by společnost musela požádat o odchylku, aby mohla dodržet pravidla původu.
(23)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. b) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy by používání stávajících pravidel původu značně postihlo schopnost stávajícího odvětví ZZÚ pokračovat ve vývozu do Unie, se zvláštním ohledem na případy, které by mohly vyústit v ukončení jeho činnosti.
(24)
Komise vypracovává bilanci za účelem analýzy trhu s cukrem a zjištění, zda jsou zásoby cukru dostatečné, zda je třeba dodatečný objem cukru nebo zda je třeba cukr z trhu odebrat v zájmu zachování cenové hladiny blízké referenční ceně. Tato bilance kontinuálně vykazuje množství 50 000 až 60 000 tun cukru dováženého s plným clem.
(25)
Na produkty z cukru kódu KN 1701 14 90 je v Unii je uplatňováno clo ve výši 419 EUR za tunu. Vzhledem k tomu, že světová tržní cena zahrnující náklady na rafinaci dosahuje u bílého cukru obchodovaného na londýnské termínové burze přibližně 380 EUR na tunu a k tomu, že se uplatňuje clo ve výši 419 EUR za tunu, cena tohoto cukru by po dodání do Unie s úhradou cla dosahovala nejméně 800 EUR za tunu. Podle informací členských států poskytnutých v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) dosahuje průměrná cena takových produktů v odvětví cukru vyrobených v Unii přibližně 725 EUR za tunu. Za těchto podmínek je nepravděpodobné, že by tyto produkty v odvětví cukru bylo možné se ziskem dovážet do Unie, pokud by nešlo o prémiový cukr typu cukru z ekologické produkce nebo cukru fair trade, jenž se prodává za mnohem vyšší ceny než ostatní produkty z odvětví cukru.
(26)
Je proto pravděpodobné, že podstatnou část dovozu do Unie s plnými celními sazbami představuje cukr z ekologické produkce nebo cukr fair trade, jelikož takový cukr lze v maloobchodním sektoru prodat až za 3 000 EUR za tunu. Objem dovozu třtinového cukru z ekologické produkce do Unie s plným clem ukazuje, že vývozci cukru z celého světa jsou na současném trhu schopni přežít.
(27)
Přičteme-li k nákupní ceně surového cukru sdělené společností 283 EUR za tunu jako realistické výrobní náklady pro výpočet přidané hodnoty z mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce ve společnosti z Curaçaa, ziskové rozpětí a náklady na dopravu sdělené společností a dovozní cla, která mají být uhrazena v Unii, měla by být společnost z Curaçaa stále schopna vyvážet „biocukr“ do Unie nákladově efektivním způsobem, aniž by musela využívat odchylky, která dovozce do Unie osvobodí od placení platných dovozních cel. Výši prodejní ceny za tunu „biocukru“ pro kupujícího v Nizozemsku, uvedenou v žádosti Nizozemska, lze navíc považovat za dostatečnou ke kompenzaci dopadů uplatněného plného cla.
(28)
Jako subjekt ze ZZÚ společnost z Curaçaa zpracovávající produkty z odvětví cukru vstupuje na světový trh a má možnost vyvážet své produkty do kterékoli části světa, včetně Unie. Společnost proto lze srovnávat s ostatními hospodářskými subjekty na celém světě provádějícími stejnou činnost. Konkrétně náklady na přepravu ze ZZÚ do Unie, které podle informací získaných od společnosti činí 42,59 EUR za tunu, nestavějí společnost z Curaçaa do nevýhodné pozice v soutěži s ostatními subjekty na trhu, protože společnost může své produkty prodávat na trzích, které jsou jejímu místu podnikání blíže než Unie.
(29)
Vývoz cukru, melasy a medu představuje pouze 6 % celkového vývozu zboží z Curaçaa, s výjimkou ropných produktů. Činnosti odbavení kontejnerů v souvislosti s dovozem a vývozem produktů v odvětví cukru představují pouze 2 % všech činností odbavení kontejnerů spojených s dovozem a vývozem. Přínos tohoto vývozu k rozvoji dotyčného území je tedy malý.
(30)
Co se týče zaměstnanosti, očekává se, že odchylka by vytvořila 10 nových pracovních míst, což je nepřiměřeně málo ve srovnání s požadovaným navýšením objemu výroby. Kromě toho očekávaných 10 vytvořených nových pracovních míst je méně než 20 pracovních míst, jež byla zrušena v době mezi žádostí z roku 2010, kdy Nizozemsko uvedlo, že ve společnosti z Curaçaa pracuje 35 osob, a druhou žádostí z roku 2013, v níž se uvádí, že ve společnosti pracuje 15 osob.
(31)
Dopad zamítnutí nové odchylky požadované dne 17. dubna 2013 by byl minimální. Zamítnutí by společnosti ani nebránilo pokračovat ve vývozu produktů z odvětví cukru do Unie, ani by neodrazovalo od investic do cukerného odvětví v Curaçau, protože ziskové rozpětí by bylo stále dostatečné k umožnění investic, a to i v případě, že je v Unii hrazena plná celní sazba.
(32)
Vzhledem k tomu není požadovaná odchylka odůvodněna s ohledem na čl. 37 odst. 1, odst. 3 písm. b) a c) a odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES.
(33)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Žádost o odchylku od rozhodnutí 2001/822/ES týkající se pravidel původu pro cukr z Curaçaa, předložená Nizozemskem dne 17. dubna 2013 a doplněná ve dnech 14. a 28. června 2013, se zamítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 17. září 2013.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
17. september 2013,
millega keeldutakse erandi tegemisest nõukogu otsusest 2001/822/EÜ Curaçaost pärit suhkru päritolureeglite osas
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5826 all)
(2013/460/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus), (1) eriti selle III lisa artiklit 37,
ning arvestades järgmist:
(1)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisas käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise. Nimetatud lisa artiklis 37 on sätestatud, et kõnealustest päritolureeglitest võib teha erandeid juhul, kui riigis või territooriumil olemasolevate majandusharude areng või uute majandusharude teke seda nõuab.
(2)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 5 lõike 1 punktides g, j, k ja o on sätestatud, et suhkru osalist või täielikku jahvatamist, sõelumist ja kottidesse pakkimist käsitatakse päritolustaatuse omandamiseks ebapiisavate toimingutena.
(3)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikes 4 on sätestatud, et kõikide HS gruppi 17 kuuluvate suhkrutoodete osas vähendatakse AKV/EÜ-ÜMT päritolu kumulatsiooni lubatud kogust järk-järgult ja lõpuks kaotatakse see ära. Kui selleks koguseks kehtestati null tonni, keelati nimetatud kumulatsioon alates 1. jaanuarist 2011.
(4)
2002. aastal taotlesid Madalmaad erandit päritolureeglitest CN-koodide 1701 11 90, 1701 99 10 ja 1701 91 00 alla kuuluvate ja Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodete 3 000 tonni suurusele aastakogusele. Taotlus rahuldati ja erand kehtis kuni 31. detsembrini 2007.
(5)
2009. aastal esitasid Madalmaad taotluse 2002. aastal kehtestatud erandi pikendamiseks. See taotlus lükati tagasi komisjoni otsusega 2009/699/EÜ (2). Selle otsusega anti siiski luba taotleda uuesti pikendamistaotluses viidatud erandit nende koguste piires, mille kohta oli Hollandi Antillidele 2009. ja 2010. aastal suhkruimpordiluba antud.
(6)
2010. aastal taotlesid Madalmaad uut erandit Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodetele ajavahemikuks 2011-2013. Komisjoni otsusega 2011/47/EL (3) anti erand kooskõlas otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõigetega 1, 3 ja 7 ja teatud tingimustel, mille eesmärk oli viia ülemeremaade ja territooriumide (ÜMT) ettevõtjate õigustatud huvid kooskõlla liidu ühise suhkruturu korraldusega seotud eesmärkidega. Erand anti Hollandi Antillides tegelikult töödeldavatele toodetele ja seal töödeldud toorsuhkru lisandväärtuseks hinnati vähemalt 45 % lõpptoote väärtusest.
(7)
Otsuses 2011/47/EL on selgitatud, et suhkru AKV/EÜ-ÜMT kumulatsiooni lõpetamine vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikele 4 näitab ELi kavatsust suunata kaubandussoodustused ÜMTde arengusse jätkusuutlikult panustavasse majandustegevusse, et võtta nõuetekohaselt arvesse suhkruturul tegutsevaid ELi ettevõtjaid. Seda põhimõtet kohaldati nende koguste kindlaksmääramisel, millele anti erand otsusega 2011/47/EL. 2010. aastal esitatud taotluses viidati ka sellele, et eelmistest eranditest kasu saava Curaçao ettevõtte eesmärk oli mitmekesistada oma tegevust täiendavaid erandeid vajava suhkrutootmise kaudu. Seetõttu vähendati järk-järgult erandiga hõlmatud koguseid (5 000 tonni 2011. aastal, 3 000 tonni 2012. aastal ja 1 500 tonni 2013. aastal).
(8)
2010. aastal esitatud taotluses rõhutasid Madalmaad, et eelmistest eranditest kasu saava Curaçao ettevõtte eesmärk oli mitmekesistada oma tegevust segude ja biosuhkru tootmise teel, mis tähendab seda, et toodang suunduks täiesti teistsugusele turule kui 2010. aastal esitatud taotlusega hõlmatud suhkrutoodete turg. 2010. aastal esitati erandi taotlus selleks, et teenida nimetatud tegevuse mitmekesistamiseks nõutavate investeeringute jaoks vajalikku kapitali. Seega eeldati erandi andmisel otsusega 2011/47/EL, et selle erandi abil tekitatakse käive, mida nõuavad toodete ja tegevuse mitmekesistamiseks vajalikud investeeringud, nii et erandist kasu saav ettevõte ei peaks enam uusi erandeid taotlema.
(9)
11. veebruaril 2013 taotlesid Madalmaad Curaçao nimel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (otsuse 2001/822/EÜ kehtivuse lõppemise kuupäev) uue erandi kehtestamist otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest. See taotlus hõlmas mahesuhkruna määratletud, kolmandatest riikidest pärit ja Curaçaos töödeldud ja liitu eksporditud CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvate suhkrutoodete 5 500 tonni suurust aastakogust.
(10)
Madalmaad võtsid selle taotluse ametlikult tagasi 17. aprillil 2013, kuna Hollandi Antillides ei toimunud taotluses kirjeldatud töötlemist. Curaçao ettevõte oli osa oma suhkrutöötlemisega seotud tegevusest, eelkõige toorroosuhkrust valmistatud ja jaemüügiks pakendatud suhkrutükkide tootmise, viinud üle Belgiasse, kus ta praegu varustab Madalmaade selvehalle. Ettevõte on oma ülejäänud tootmisliini suunanud mahepõllumajandusliku suhkru tuulamiseks, puhastamiseks, jahvatamiseks ja tavaliseks segamiseks ning selle pakendamiseks transportimiseks ettenähtud kottidesse mahuga 1 000 kg.
(11)
17. aprillil 2013. aastal esitasid Madalmaad teise taotluse erandi tegemiseks 5 000 tonnile CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvale mahepõllumajandusliku toorroosuhkruna määratletud suhkrutootele ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. Madalamaad selgitasid, et Curaçao ametiasutustega peetud aruteludest on selgunud, et kogused, millele tehti erand 2013. aastaks otsusega 2011/47/EL, ei ole piisavad Curaçaos suhkrut töötleva ettevõtte tegevuse jätkamiseks.
(12)
Teise taotluse peamiseks põhjuseks oli tingimuste muutumine nimetatud ettevõttes, kes oli ümber korraldanud oma tegevuse, suunates selle mahepõllundusliku roosuhkru töötlemisse. Teiste põhjustena võib välja tuua muutused ülemaailmsel suhkruturul, kuna EList oli saanud uus suhkru importija, ja asjaolu, et kolmandatest riikidest pärit toorainete lisandväärtus oli rohkem kui 45 % lõpptoote tehasehinnast. Peale selle mõjutas taotlust otsese ja kaudse tööhõive loomine Curaçaol. 14. juunil 2013 ja 28. juunil 2013 esitasid Madalmaad lisateabe oma 17. aprilli 2013. aasta taotluse põhjendamiseks.
(13)
Komisjon palus oma 16. juulil 2013. aastal saadetud kirjas, et Madalmaade ametiasutused võtaksid teadmiseks komisjoni hinnangu nimetatud taotluse kohta ja komisjoni kavatsuse soovitada taotlus tagasi lükata. Komisjon nõudis samuti, et Madalmaade ametiasutused edastaksid nimetatud hinnangu ettevõttele, keda erand tõenäoliselt mõjutab, et nii Madalmaad kui ka asjaomane ettevõte võiksid esitada küsimusi taotlusega seotud või õiguslike asjaolude kohta enne lõppotsuse tegemist komisjoni poolt. Vastuse esitamise tähtajaks kehtestati 25. juuli 2013. Madalmaade ametiasutused saatsid oma vastuse 24. juulil 2013.
(14)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõikes 7 on sätestatud, et erand tehakse juhul, kui asjaomases ÜMTs kasutatud päritolustaatuseta toodetele lisandunud väärtus moodustab vähemalt 45 % valmistoote väärtusest, kui erand ei põhjusta mõnele liidu või ühe või mitme liikmesriigi majandusharule suurt kahju.
(15)
Curaçao ettevõttelt saadud ja Madalmaade ametiasutuste edastatud teabes, mis käsitleb 2013. aastal Curaçao toodetud mahepõllundusliku roosuhkru väärtuse arvutamist, viidatakse lisandväärtusele, mis saadakse 5 000 tonni mahesuhkru töötlemisest. Ettevõte viitas samuti kolmandatest riikidest pärit mahepõllundusliku toorsuhkru ühe tonni ostuhinnale ja tehasehindadele, mida mahesuhkru tonni eest küsitakse. Ettevõte väidab, et need näitajad annavad tehasehindadega võrreldes 52 % lisandväärtuse. Sama teabe põhjal annaks 1 500 tonni mahesuhkru tootmine tehasehindadega võrreldes 88 % lisandväärtuse.
(16)
Ettevõttelt saadud ja Madalmaade ametiasutuste edastatud teabes, mis käsitleb Curaçaol toodetud pruuni kristallsuhkru väärtuse arvutamist 1. jaanuaril 2013. aastal, viidatakse lisandväärtusele, mis saadakse 5 500 tonni pruuni kristallsuhkru töötlemisest. Kui arvutatakse suurimat võimalikku lisandväärtust ühe tonni kohta, on pruuni kristallsuhkru lisandväärtus tehasehindadega võrreldes ligikaudu 52,4 %. Mahesuhkru tootmine nõuab siiski vähem töötlemist kui jaemüügiks pakendatud kristallsuhkru tootmine. Seetõttu võivad töötlemisest saadav lisandväärtus ja tegelikud töötlemise kulud olla väiksemad transportimiseks ettenähtud 1 000 kg kottidesse pakitud mahesuhkru puhul kui jaemüügiks pakitud pruuni kristallsuhkru puhul.
(17)
2013. aasta aruande „Global Sugar Outlook” (4) kohaselt ulatuvad suhkruroo tootmiskulud Brasiilias, mis on suhkrutootmise poolest kõige konkurentsivõimelisem piirkond maailmas, suhkruroo tootmisel 224,7 USA dollarini ühe tonni kohta ja suhkruroost toorsuhkru tootmisel 95 USA dollarini ühe tonni kohta. Kogukulud, sealhulgas halduskulud, on 367,8 USA dollarit ühe tonni kohta või 283 eurot ühe tonni toorroosuhkru kohta, kui vahetuskurss on 1 euro = 1,3 USD. Võttes arvesse suhkruroost toorsuhkru tootmisega seotud kasvatus- ja töötlemistoiminguid, on ebatõenäoline, et mahepõllundusliku roosuhkru puhastamise, jahvatamise ja pakendamisega, mis moodustavad ainult murdosa tootmisprotsessist, kaasneksid suuremad kulud. Kui reaalseks tootmiskuluks pidada 283 eurot ühe tonni kohta, siis, kui tahetakse arvutada, millise lisandväärtuse annab mahepõllundusliku toorroosuhkru puhastamine, jahvatamine ja pakendamine Curaçao ettevõttes, on tehasehind 1 020,19 eurot ühe tonni kohta ja lisandväärtus võrreldes tehasehindadega on ainult 32,2 %.
(18)
Kui lisandväärtuse arvutamiseks kasutatakse põhjenduses 17 esitatud võrdväärseid kulusid, ei ületa lisandväärtus 45 %. Seega ei ole tõenäoline, et Curaçaos asuvas ettevõttes toimuv tavaline töötlemine annaks sellise lisandväärtuse. Seevastu tuleb arvesse võtta, et komisjonile edastatud näitajad sisaldavad muid üldkulusid ja -tulusid, mis ei too kasu Curaçao elanikele.
(19)
Vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõike 3 punktile c tuleks taotluste läbivaatamisel võtta arvesse juhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult.
(20)
Curaçao ettevõte oli teadlik AKV/EÜ-ÜMT kumulatsiooni lõpetamisest 1. jaanuaril 2011 ja ettevõttel oli piisavalt aega end selleks ette valmistada ja teha oma tootmisprotsessi täiendusi, mis ei vaja erandi kehtestamist.
(21)
Ajavahemikul 2009-2013 sai Curaçao ettevõte kasu eranditest, mis aitasid tekitada vajaliku käibe toodete ja tegevuse mitmekesistamiseks vajalike investeeringute tegemiseks, et valmistada tooteid, mis ei nõua erandit päritolureeglitest. Ettevõttelt saadud teabe kohaselt tehti 2009. aastal väga vähe investeeringuid ja ajavahemikul 2010-2012 ei tehtud ühtki investeeringut. Seega aitasid antud erandid üksnes toetada Curaçao ettevõtte käimasolevat tegevust, ent nende abil ei arendatud olemasolevat tööstust ega loodud uut tööstusharu. Seetõttu on ebatõenäoline, et uus erand innustaks ettevõtet uusi investeeringuid tegema.
(22)
Et HS 2106 gruppi kuuluvaid, pektiini või kaseiini sisaldavaid suhkrusegusid saaks pidada Curaçaost pärinevateks ja seega võimaldada neile sooduspääs liitu, ei tohi lõpptoote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta suhkru osakaal ületada 30 % toote tehasehinnast. Isegi kui ettevõte mitmekesistab oma toodangut nimetatud segude tootmise kaudu vastavalt käsitletavas taotluses esitatud ettepanekule, peab ettevõte siiski esitama taotluse erandi saamiseks, et täita päritolureegleid.
(23)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõike 3 punkti b kohaselt tuleks taotluste läbivaatamisel võtta arvesse juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamine kahjustaks oluliselt ÜMT olemasoleva majandusharu võimalusi jätkata eksporti liitu, ja iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustada tegevuse lõppemise selles harus.
(24)
Komisjon peab bilansiarvestust, et analüüsida suhkruturgu ja otsustada, kas suhkruvarud on piisavad, kas turule on vaja tuua täiendavaid varusid või kas suhkur tuleks turult eemaldada, et säilitada võrdlushinna lähedane hinnatase. Selles bilansiarvestuses on kogu aeg nähtav 50 000 - 60 000 tonni suurune täieliku tollimaksuga imporditud suhkrukogus.
(25)
CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse liidus tollimaksu suurusega 419 eurot ühe tonni kohta. Võttes arvesse, et valge suhkru hind maailmaturul, sealhulgas rafineerimiskulud, on Londoni futuuribörsil umbes 380 eurot ühe tonni kohta ja suhkru suhtes kohaldatakse tollimaksu suurusega 419 eurot tonni kohta, oleks nimetatud suhkru hind liitu toomisel ja tollimaksu tasumisel vähemalt 800 eurot tonni kohta. Liikmesriikide poolt esitatud teabe kohaselt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (5) artiklile 9 on nende liidus toodetud suhkrutoodete keskmine hind ligikaudu 725 eurot tonni kohta. Sellistel tingimustel on ebatõenäoline, et neid suhkrutooteid saaks kasumlikult liitu importida, välja arvatud siis, kui tegemist on kallima suhkruga, näiteks mahesuhkru või õiglase kaubanduse (fair trade) suhkruga, mida müüakse palju kõrgema hinnaga kui teisi suhkrutooteid.
(26)
Seetõttu on tõenäoline, et märkimisväärse osa liitu täieliku tollimaksuga imporditud suhkrust moodustab mahesuhkur või õiglase kaubanduse suhkur, kuna sellist suhkrut saab jaemüügisektoris müüa hinnaga kuni 3 000 eurot tonni eest. Täieliku tollimaksuga liitu imporditud mahepõllundusliku roosuhkru kogus annab tunnistust sellest, et kogu maailma suhkrutootjad saavad praegustes turutingimustes hakkama.
(27)
Kui toorsuhkru ostuhinnale lisada ettevõtte poolt esitatud teabe kohaselt reaalseks peetavad tootmiskulud 283 eurot tonni kohta, mille põhjal saab arvutada mahepõllundusliku toorroosuhkru Curaçao ettevõttes jahvatamisest ja pakendamisest tekkiva lisandväärtuse, ettevõtte poolt esitatud kasumimarginaali ja transpordikulud ja liidule makstavad imporditollimaksud, peaks Curaçao ettevõte ikkagi olema võimeline mahesuhkrut kulutõhusalt liitu eksportima ja mitte tuginema eranditele, mis vabastavad importija liidus kohaldatavate imporditollimaksude maksmisest. Peale selle võib Madalmaade esitatud taotluses nimetatud müügihinda, millega mahesuhkru tonn müüakse ostjale Madalmaades, pidada piisavaks, et korvata kohaldatava täieliku tollimaksu mõju.
(28)
ÜMT ettevõtjana tegutsev, suhkrutoodete töötlemisega tegelev Curaçao ettevõte on siirdunud maailmaturule ja tal on võimalik oma tooteid eksportida kõikidesse maailmajagudesse, sealhulgas Euroopa Liitu. Seega võib nimetatud ettevõtet pidada võrdväärseks kõikide teiste sama tegevusala harrastavate ettevõtjatega kogu maailmas. Tasub märkida, et ÜMTst liitu transportimise kulud, mis ulatuvad kõnealuse ettevõtte esitatud andmete kohaselt 42,59 euroni tonni kohta, ei aseta Curaçao ettevõtet ebasoodsasse olukorda teiste konkurentidega turul võisteldes, kuna ettevõte saab oma tooteid müüa turgudel, mis asuvad tema tegevuskohale lähemal kui EL.
(29)
Suhkur, melass ja mesi moodustavad ainult 6 % Curaçao valmistatud toodete koguekspordist (välja arvatud naftatooted). Suhkrutoodete impordi ja ekspordiga seotud konteinerite käitlemise teenused moodustavad ainult 2 % kõikidest impordi ja ekspordiga seotud konteinerite käitlemise teenustest. Nimetatud ekspordi toetamine võib ainult vähesel määral kaasa aidata kõnealuse piirkonna arengule.
(30)
Tööhõive osas eeldatakse, et erandi abil luuakse kümme uut töökohta. See on ebaproportsionaalselt väike arv võrreldes taotletava tootmismahu suurenemisega. Nimetatud kümnest uuest töökohast ei piisa, et korvata 20 töökoha kaotamist pärast 2010. aastal esitatud taotlust, milles Madalmaad ütlesid, et Curaçao ettevõttes töötas 35 inimest. 2013. aastal esitatud teises taotluses väideti, et ettevõttes töötab 15 inimest.
(31)
17. aprillil 2013. aastal esitatud erandi taotluse tagasilükkamise mõju on minimaalne. Erandi andmisest keeldumine ei takista ettevõttel jätkata suhkrutoodete eksportimist liitu ega tõkesta investeeringute tegemist Curaçao suhkrutööstusesse, kuna kasumimarginaal on jätkuvalt piisav investeeringute hõlbustamiseks, ka siis, kui liidule makstakse täielikku tollimaksu.
(32)
Eeltoodust tulenevalt ei ole taotletav erand põhjendatud vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõikele 1, lõike 3 punktidele b ja c ja lõikele 7.
(33)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Madalmaade poolt 17. aprillil 2013. aastal esitatud ja 14. ja 28. juunil 2013. aastal täiendatud taotlus erandi tegemiseks otsusest 2001/822/EÜ Curaçaost pärit suhkru päritolureeglite osas lükatakse tagasi.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 17. september 2013