NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 419/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení (dále jen „antisubvenční řízení“ nebo „stávající řízení“) týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené šetřením
(5)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele a indické orgány o zahájení šetření.
(6)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(7)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření, a dále za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách, oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kterých se bude šetření týkat, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení (tento proces je rovněž označován jako „výběr vzorku“).
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patřili do stejné skupiny, předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku; sedm z nich požádalo o individuální přezkoumání, pokud by nebyli do vzorku zahrnuti. Patnáct z těchto spolupracujících společností vykázalo během období šetření vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto patnácti vyvážejících výrobců.
(10)
V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení: všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byli ve věci výběru reprezentativního vzorku rovněž konzultováni všichni dotčení známí vyvážející výrobci a příslušné indické orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
(12)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže v 19. bodě odůvodnění.
(13)
Jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, obdržela Komise původně 7 žádostí o individuální přezkoumání. Komise došla k závěru, že v této fázi by individuální přezkoumání znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření. Žádosti vývozců, kteří předložili nezbytné informace ve stanovených lhůtách, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o kterých Komise před zahájením šetření věděla, že vyrábějí dráty z nerezavějící oceli v Unii. Komise vybrala vzorek na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly prostřednictvím oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Při analýze odpovědí na dotazník bylo zjištěno, že jeden vybraný výrobce v Unii má v Unii společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Těchto šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % odhadované celkové výroby v Unii. Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3. Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Komise na základě největšího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představují 23,8 % indického dovozu do Unie v průběhu období šetření. Nicméně dva z těchto dovozců zařazených do vzorku nepředložili odpověď na dotazník. Proto nelze v této fázi šetření uskutečnit výběr vzorku; v dalším průběhu šetření bude Komise usilovat o navázání spolupráce s jinými dovozci.
1.2.4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány indické vládě, třem vyvážejícím výrobcům (skupinám vyvážejících výrobců) v Indii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální přezkoumání, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník zaslala indická vláda, tři vyvážející výrobci (skupiny vyvážejících výrobců) v Indii zařazení do vzorku, jeden z vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální přezkoumání, šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, jeden dovozce, který není ve spojení, a tři uživatelé.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a v těchto společnostech:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calolziocorte, Itálie
-
Ugitech Group (skupina Ugitech):
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
-
Venus Group (skupina Venus):
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů, které jsou významné pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli:
-
obsahující (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahující (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
-
pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběného v Indii a rovněž v Unii. Tato společnost dále uvedla, že narozdíl od většiny typů výrobku dovážených z Indie do Unie nejsou technické typy komoditou, ale zvláštními typy výrobku vyráběnými pro zvláštní použití v určitých jakostních třídách oceli a o určitých průměrech, a neměly by tedy být předmětem šetření.
(23)
V této fázi se zdá, že technické typy spadají do definice výrobku a že mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve srovnání s ostatními typy dotčeného výrobku. Navíc se ukazuje, že tyto typy vyrábí také výrobní odvětví Unie, a tudíž jsou tyto technické typy zahrnuty do rozsahu šetření.
2.2. Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který vyrábí výrobní odvětví Unie a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(25)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“);
b)
režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme );
d)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme);
f)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“);
g)
režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units).
(26)
Výše uvedené režimy a), c), d), f), g) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(27)
Režim ECS uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(28)
Režim navracení cla (režim DDS) uvedený výše v písmeni b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Cus. (N.T). Režim navracení cla (režim DDS ) se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
3.2. Režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktické provádění režimu DEPBS
(31)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období šetření v rámci stávajícího šetření činila 5 % s maximální hodnotou 97 Rs/kg.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V onom okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr v rámci režimu DEPBS.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(34)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 HOP I 09-14, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti zařazené do vzorku využívaly tento režim během prvních dvou čtvrtletí období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DEPBS
(36)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPBS navíc příjemce zvýhodňují, protože zlepšují jeho likviditu.
(37)
Navíc režim DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k režimu DDS
(39)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, byl režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 ukončen. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(40)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení/prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim předběžného povolení („režim AAS“, Advance Authorisation Scheme) nebo režim navracení cla („režim DDS“, Duty Drawback Scheme).
(41)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních dvou čtvrtletí období šetření a řadu let před obdobím šetření. Režim DDS však nemohl být využit současně s režimem DEPBS pro tentýž vývoz.
(42)
Je třeba poznamenat, že indická vláda podnikla opatření pro zajištění plynulého přechodu z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. 42 /2011 - Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku se vysvětluje, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(43)
U měr režimu DDS použitelných od 1. října 2011 na dotčený výrobek bylo skutečně zjištěno, že poskytují podobné míry subvencování, jako poskytoval režim DEPBS do 30. září 2011. Šetření potvrdilo také velmi podobné úrovně subvenčních rozpětí v rámci režimů DEPBS a DDS u všech společností zařazených do vzorku; všechny tyto společnosti využívaly režim DEPBS během prvních šesti měsíců období šetření a režim DDS v následujících šesti měsících období šetření.
(44)
Ve 41. až 43. bodě odůvodnění výše se uvádí, že navzdory ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 základního nařízení a že režim DEPBS je napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(45)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(46)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(47)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společností během období šetření 0,58 % a u společností z Venus Group 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %.
3.3. Režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktická realizace
(50)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS pro dotčený výrobek činila během období šetření 4 % hodnoty FOB nebo nejvýše 5 Rs/kg podle toho, která z hodnot byla nižší.
(51)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(52)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(53)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(54)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(55)
U dvou společností zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využívaly režim DDS v posledních dvou čtvrtletích období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(56)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože je vykonávána ve formě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(57)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(58)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(59)
Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by musel prokázat, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(60)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupních materiálů a se skutečným dopadem na vstupní materiály konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupních materiálů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(61)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(63)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(64)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u spolupracujících společností 0,61 % a u společností z Venus Group 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % a 1,91 %.
3.4. Režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme)
a) Právní základ
(65)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(66)
Režim AAS má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány v 67. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Provádění v praxi
(67)
Režim AAS může být vydán pro:
i) fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
ii) roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
iii) dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
iv) domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
v) předběžný příkaz k uvolnění („Advance Release Order“, dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupních materiálů;
vi) tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(68)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti zařazené do vzorku. Tyto společnosti využívaly jeden z uvedených podrežimů režimu AAS, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(69)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží / zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní / účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(70)
Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(71)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(72)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(73)
Obě ověřované společnosti vedly určité registry týkající se výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 69. bodě odůvodnění výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že proběhl externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že vyšetřovaní vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(74)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje vyšetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(75)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(76)
Podrežim použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný režim navracení cla či režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupní materiály spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odstavec 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupních materiálů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení ).
(77)
Uvedený podrežim je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(78)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupních materiálů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(79)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(80)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 2,43 % a u společností z Venus Group 0,15 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.5. Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
a) Právní základ
(81)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(82)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(83)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(84)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(85)
Bylo zjištěno, že všechny tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které by mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(86)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(87)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(88)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(89)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(90)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(91)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u dotčených společností 0,09 % a 0,6 % a u společností z Venus Group 0,02 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.6. Režim vývozních úvěrů (dále jen „ režim ECS“, Export Credit Scheme)
a) Právní základ
(92)
Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(93)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(94)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(95)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může snížit pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením. Společnosti s vysokým hodnocením mohou získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(96)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu ECS
(97)
Preferenční úrokové sazby v rámci režimu ECS stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky zmiňované v 95. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(98)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu ECS poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(99)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření nebo celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření u úvěrů, u nichž bylo možné zjistit spojitost s dotčeným výrobkem, a mohla být v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení použita jako vhodný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(100)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 0,61 % a u společností z Venus Group 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % a 0,10 %.
3.7. Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“)
a) Právní základ
(101)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(102)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(103)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(104)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(105)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(106)
Bylo zjištěno, že během období šetření využívala tento režim jedna ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(107)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(108)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(109)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(110)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(111)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u společností z Venus Group 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %.
3.8. Režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units)
(112)
Bylo zjištěno, že pouze jedna společnost zařazená do vzorku využila v období šetření režim EOU. V rámci šetření se však zjistilo, že výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny u této společnosti je nižší než de minimis. Režim EOU tedy nebyl dále zkoumán.
3.9. Výše napadnutelných subvencí
(113)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,15 % až 4,32 %:
Režim
Společnost
Raajratna
Venus Group
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
CELKEM
4,32 %
3,15 % (5)
1,57 % (6)
(114)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru subvenčního rozpětí stanoveného pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, které měly svá individuální subvenční rozpětí nad hodnotami de minimis, činí 3,82 %.
(115)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedly spolupracující společnosti nebo skupiny, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. na úrovni 4,32 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výrobní odvětví Unie
(116)
Obdobný výrobek vyrábí 27 výrobců v Unii. Má se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, proto budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2. Výroba v Unii
(117)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(118)
Je třeba zmínit, že jeden výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který nesouhlasil se zahájením šetření, je také zahrnut do definice výrobního odvětví Unie. Na tomto základě činila celková odhadovaná výroba Unie v období šetření přibližně 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili Komisi, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se v rámci tohoto šetření nepřihlásili.
4.3. Výběr vzorku výrobců v Unii
(119)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, šest výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, představuje 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1. Spotřeba v Unii
(120)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o celkovém objemu dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, který je hlavní surovinou při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize. Oba tyto faktory vedly v daném roce k velmi nízké úrovni spotřeby Unie. Situace na trhu se však zlepšila, jak je uvedeno v tabulce níže. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba Unie vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2. Dovoz z dotčené země do Unie
(121)
Objem dovozu spolupracujících společností, které byly zařazeny do vzorku a u nichž bylo zjištěno, že v období šetření nevyužily režimů subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, byl vyloučen z celkového objemu dovozu z Indie. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
5.2.1. Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(122)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz subvencovaných výrobků do Unie od spolupracujících vyvážejících výrobců, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Podíl na trhu (index)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(123)
Objem dovozu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 110 %. Tento vzrůst byl zvláště patrný mezi rokem 2009 a 2010, kdy se dovoz z Indie zvýšil o 72 % a spotřeba v Unii o 42 %. Avšak zatímco spotřeba se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v tomtéž období se i nadále významně zvyšoval (o 22 %).
(124)
Podíl na trhu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 40 %.
5.2.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(125)
Jak je vysvětleno v 22. bodě odůvodnění výše, jedna strana vyjádřila obavy týkající se skutečnosti, že antisubvenční dotazník neumožňoval rozlišovat zejména některé určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle názoru této strany odlišné.
(126)
Tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN), aby bylo při šetření možné jasně identifikovat příslušné typy, a to zejména za účelem srovnání cen. V této fázi šetření se odhalilo, že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto vysoce technických typů výrobku. Nicméně je třeba upozornit na to, že díky změnám provedeným v PCN bylo možné přímo porovnávat ceny určitých typů výrobků s cenami podobných typů výrobků.
(127)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dovážených subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(128)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období zvýšily o 35 %, ale zůstaly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období (viz 145. bod odůvodnění níže). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení (o 40 %) podílu indických vývozců na trhu ve stejném období.
(129)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, upravené na úroveň ceny ze závodu a účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídajícími váženými průměrnými cenami (stanovenými na úrovni CIF s odpovídající úpravou nákladů vynaložených po dovozu) u jednotlivých typů dovážených subvencovaných výrobků od dvou indických výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a získali napadnutelné subvence nad úroveň de minimis, prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
(130)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 12,5 % subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu Unie. Nižší ceny subvencovaného dovozu v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vysvětlují, proč se mezi rokem 2009 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem indického dovozu a jeho podíl na trhu Unie.
5.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1. Předběžné poznámky
(131)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(132)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(133)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. V tomto ohledu se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje a) na základě makroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako například výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného subvenčního rozpětí a překonání dřívějšího subvencování (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie); b) na základě mikroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako jsou průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku).
(134)
Je třeba poznamenat, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(135)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(136)
Pokud jde o výrobu v Unii, výrobní kapacitu a její využití, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
43 %
57 %
56 %
56 %
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(137)
Výroba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj v oblasti spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(138)
Zatímco využití kapacity se v průběhu posuzovaného období zlepšilo a zvýšilo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období v zásadě stabilní.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(139)
Pokud jde o trendy v oblasti objemu prodeje, podílu na trhu a růstu, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(140)
Po podstatném nárůstu - v kontextu rostoucí spotřeby - mezi roky 2009 a 2010 se objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zpomalil a netěžil z pokračujícího růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se projevilo také tak, že stavy zásob na konci roku měly vzrůstající tendenci: během posuzovaného období vzrostly o 41 %, jak je popsáno ve 153. bodě odůvodnění níže. Kromě toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory konzistentnímu 50 % zvýšení spotřeby.
(141)
Jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 50 % a v témže období významně vzrostl také objem subvencovaného dovozu, a to o 110 %, jak je uvedeno ve 122. a 123. bodě odůvodnění výše. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž částečně absorbován subvencovaným dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii vzrostl v témže období o 40 %. To ukazuje, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dovážených subvencovaných výrobků.
c) Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(142)
Navzdory složité finanční situaci popsané ve 147. až 152. bodě odůvodnění níže, byla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období relativně stálá. Vzhledem k rostoucímu objemu výroby (viz 136. bod odůvodnění výše) se produktivita (měřená jako výkon v tunách na zaměstnance za rok) ve stejném období zvýšila o 30 %, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie významně zvýšilo svoji účinnost.
d) Rozsah současného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(143)
Subvenční rozpětí dvou indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku převyšuje úroveň de minimis (viz 113. bod odůvodnění výše). Vzhledem k odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cenám dovážených subvencovaných výrobků z Indie, které byly zmíněny výše, nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(144)
V této souvislosti je vhodné připomenout, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová a antisubvenční vyrovnávací opatření. Avšak vzhledem k době, která uplynula mezi pozbytím platnosti opatření zavedených v roce 1999 a současným šetřením, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků dřívějšího subvencování (7). V rámci tohoto šetření nebyly každopádně předloženy žádné důkazy, že by se výrobní odvětví stále zotavovalo z účinků dřívějšího subvencování.
5.3.3. Mikroekonomické ukazatele
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(145)
Během posuzovaného období se průměrná jednotková prodejní cena a výrobní náklady výrobců v Unii vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(146)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vzrostly během posuzovaného období o 34 %. Nárůst odráží obecný nárůst cen surovin, k němuž došlo v tomto odvětví během stejného období. V roce 2011 a během období šetření mohli výrobci v Unii zvýšit ceny pouze mírně, aby pokryli rostoucí výrobní náklady, což postačovalo k udržení ziskovosti mírně nad 1 % v roce 2011 a na samé hranici rentability v období šetření. Z tohoto důvodu, jak ukazuje tabulka výše, ani výrazný nárůst prodejní ceny neumožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené ziskovosti.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(147)
V průběhu posuzovaného období se situace, pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost výrobců v Unii získávat kapitál, vyvíjela takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(148)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že se čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřil jako procento příslušného obratu. V roce 2009 vykazovaly zisky výrobců v Unii zařazených do vzorku ztrátu, ale v roce 2010 se jejich situace paralelně s nárůstem spotřeby o 50 % začala zlepšovat, jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše. I když se však ziskovost mírně zvýšila, 0,2 % úroveň zisku byla stále výrazně nižší, než je přiměřená úroveň ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, protože se má za to, že odpovídá rozpětí, kterého by výrobní odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, mohlo dosáhnout u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dovozu subvencovaných výrobků, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Kromě toho se jedná o 5 % rozpětí zisku před zdaněním, což bylo považováno za přiměřené minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků ve stejném odvětví.
(149)
Během období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout prahu rentability; cenový tlak vyvíjený dovozem subvencovaných výrobků jim však bránil v tom, aby přizpůsobili ceny nákladům, a nemohli tedy dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci lze rovněž vysvětlit skutečností, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za komoditu, a proto jsou ceny hlavním faktorem, který určuje, který výrobek si zákazník vybere.
(150)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření se snížil o 34 %.
(151)
Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období snížil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do vlastních činností a ohrozil jejich rozvoj. V důsledku toho se možnosti výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady zkomplikovaly. Ačkoli se v roce 2010 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit určité investice, později, a to zejména během období šetření, se investice ve srovnání s rokem 2010 snížily o 51 %. Kromě toho, i kdyby byla v roce 2011 návratnost investic týkajících se obdobného výrobku, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, pozitivní, během období šetření se značně snížila (o 5,9 procentního bodu) a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(152)
S ohledem na výše uvedené lze dospět k závěru, že finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku byla v průběhu období šetření do jisté míry nestabilní.
g) Zásoby
(153)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla v posuzovaném období o 41 %; nárůst zásob se časově shodoval se ztrátami podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Mzdové náklady
(154)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostly mírně, a proto nejsou určujícím faktorem nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4. Závěry týkající se újmy
(155)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nemělo možnost plně využít zvýšení spotřeby během posuzovaného období, a zejména během období šetření. Nejprve se mezi lety 2009 a 2010 většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie značně zlepšila, ale následně jeho hospodářská situace stagnovala nebo se dokonce zhoršila.
(156)
Mezi rokem 2009 a 2010 se v souvislosti s prudce rostoucím trhem některé ukazatele, jako například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, značně zvýšily, ale od roku 2010 začalo docházet ke zpomalování. K této situaci došlo navzdory pokračujícímu nárůstu spotřeby.
(157)
Dále byly cenovým tlakem na trhu Unie, zvláště během období šetření, významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost. Mezi lety 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit své ceny tak, aby to stačilo na pokrytí jeho výrobních nákladů. Ziskovost mezi roky 2009 až 2011 vzrostla a v roce 2011 bylo dosaženo mírného zisku ve výši 1,4 %; tato situace se však opět začala zhoršovat v období šetření, kdy se výrobní odvětví Unie ocitlo na hranici rentability. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a schopnost obnovy.
(158)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(160)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 50 % a zároveň se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Na druhé straně se zvýšení subvencovaného dovozu časově shodovalo s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, ke kterému došlo mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(161)
S ohledem cenový tlak na trhu Unie v posuzovaném období bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku cenového podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie (v průměrné výši 12,5 % během období šetření) zvýšil indický dovoz subvencovaných výrobků svůj podíl na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Ztráta podílu na trhu ukazuje, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít zvýšené spotřeby pouze v omezené míře.
(162)
Vzhledem k růstu výrobních nákladů se výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v bodě 145 odůvodnění výše. Z důvodu cenového tlaku vyvíjeného rostoucím objemem subvencovaného indického dovozu, jak je uvedeno výše, nebyl nárůst cen dostatečný k tomu, aby vyrovnal rostoucí náklady, a proto odvětví Unie nemohlo dosáhnout uspokojivé úrovně zisku, která by mohla být považována za nezbytnou pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z Indie za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byl pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz
(164)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj v případě nesubvencovaného objemu vývozu a cen během posuzovaného období. Objem nesubvencovaného vývozu představoval méně než jednu třetinu indického vývozu během období šetření a sledoval stejný trend jako dovoz subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(165)
Na základě těchto skutečností se má za to, že možný negativní dopad, který mohl mít nesubvencovaný dovoz na trh Unie, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
Období šetření
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Kromě subvencovaného dovozu z Indie, který představoval 35 % celkového dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska, které musely být zkoumány v kontextu příčinných souvislostí.
(167)
Šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců se během posuzovaného období, a zejména během období šetření, pohybovaly nad prodejními cenami indických vyvážejících výrobců a nad cenami výrobního odvětví Unie. Kromě toho se jejich podíl na trhu v období šetření snížil o 0,5 a 1,6 procentních bodů.
(168)
Průměrná cena výrobků z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval během posuzovaného období rostoucí tendenci. Šetření však ukázalo, že sortiment výrobků z čínského dovozu se liší a že čínské výrobky přímo nekonkurují výrobkům odvětví Unie nebo výrobkům na trhu Unie, které jsou původem z Indie. Proto bylo usouzeno, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Veškeré účinky, které mohl mít dovoz z Číny na újmu utrpěnou výrobním odvětvím Unie, byly proto minimální.
(169)
Nicméně jeden vyvážející výrobce tvrdil, že dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření.
(170)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že v zahajovací fázi řízení neexistoval a ani nyní neexistuje důkaz o subvencování, újmě nebo příčinné souvislosti, který by odůvodňoval zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu z uvedených zemí. Kromě toho, i kdyby existovaly důkazy odůvodňující zahájení vyšetřování ostatního dovozu, rozdíl v zacházení, který spočívá v zahájení antisubvenčního řízení pouze proti dovozu z Indie, by nebyl diskriminační. Tvrzení, že tyto země by měly být zahrnuty do rozsahu šetření, je proto neopodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(171)
Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významným způsobem k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(172)
Celkový vývoz dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz představoval v období šetření 7 % výroby a jejichž ceny byly o 36 % vyšší než ceny na trhu EU ve stejném období. Proto lze dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.4. Hospodářská krize a ceny surovin
(173)
Jak bylo uvedeno ve 120. bodě odůvodnění, spotřeba v roce 2009 byla obzvláště nízká v důsledku mimořádně vysoké úrovně cen niklu a dopadů hospodářské krize. Tato situace zcela jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že výsledky levného subvencovaného dovozu se liší od výsledků výrobního odvětví Unie také v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010.
(174)
Šetření ukázalo, že dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno využít rostoucí spotřeby a během posuzovaného období ztrácelo podíl na trhu, zatímco subvencovaný indický dovoz získal další podíl na trhu.
(175)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tento dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
6.4. Závěry týkající se příčinné souvislosti
(176)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období se podstatně zvýšil objem a tržní podíl subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie (o 110 % a 40 % v uvedeném pořadí). Kromě toho bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 12,5 %).
(177)
Toto zvýšení objemu a tržního podílu subvencovaného dovozu z Indie se časově shodovalo s pomalým vývojem finanční situace výrobního odvětví Unie, a to zejména od roku 2010. Navzdory oživení spotřeby nebylo výrobní odvětví Unie schopno přenést zvýšení výrobních nákladů na své odběratele na uspokojivé úrovni, a tudíž i finanční ukazatele jako ziskovost, peněžní tok a investice zůstaly na nízké úrovni.
(178)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nebyly takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(179)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl prozatímně učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné informace
(180)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Analýza zájmu Unie vycházela ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(181)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze 27 známých výrobců představujících veškerou výrobu Unie obdobného výrobku. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 lidí.
(182)
Jeden výrobce v Unii, který představuje relativně malý podíl výroby v Unii a který má v Indii společnost ve spojení, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo zmíněno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce argumentoval tím, že vysoce technické výrobky by neměly být zahrnuty do šetření a že není v zájmu Unie uložit stejná opatření na tento typ výrobku.
(183)
Jak je uvedeno ve 126. bodě odůvodnění, tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála PCN, která pro potřeby šetření jasně identifikuje tyto typy. V této fázi se však odhalilo, že šetření se vysoce technických výrobků týká a že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto typů výrobků. Z toho vyplývá, že obavy vyjádřené tímto výrobcem se nepovažovaly za podložené, a jeho tvrzení byl zamítnuto.
(184)
Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z rostoucí spotřeby a finanční situace výrobního odvětví Unie zůstala nadále nestabilní.
(185)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobní odvětví Unie bude moci přizpůsobit své ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(186)
Lze rovněž očekávat, že uložení takových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o který přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření by výrobnímu odvětví umožnilo udržet a dále rozvíjet své úsilí o efektivní provoz.
(187)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala.
(188)
Proto se došlo k prozatímnímu závěru, že zavedení antisubvenčních opatření na dovoz pocházející z Indie by byl v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem uživatelů
(189)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Odpověděli pouze tři uživatelé, kteří představovali přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětvích týkajících se zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a stravovacích zařízení, domácích přístrojů a automobilového průmyslu.
(190)
Výrobky z Indie představovaly přibližně 67 % jejich veškerých nákupů dotčeného výrobku; Indie byla výhradním zdrojem dodávek pouze pro jednoho uživatele. Během období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu, který zahrnoval dotčený výrobek, 54 % jejich celkového obratu.
(191)
Šetření ukázalo, že během období šetření převyšovala průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, 9 % obratu.
(192)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě odpovědí na dotazník, které zaslali uživatelé a celkový trh Unie s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z Indie v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost uživatelů by znamenal pokles přibližně o 0,2 procentního bodu.
(193)
Je třeba poznamenat, že jeden uživatel zaujal neutrální stanovisko, pokud jde o šetření, protože se domnívá, že uložení opatření nebude mít významný dopad na tržní ceny, neboť potenciální zvýšení cen by bylo absorbováno distributory.
(194)
Další uživatel vyjádřil obavy, že pokud by byla opatření uložena, měla by dopad rovněž na určité typy výrobků, které se v Unii již nevyrábí. Šetření však prokázalo, že typy výrobků zmíněné tímto uživatelem jsou v Unii dosud vyráběny a že poptávka po těchto typech z jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Kromě toho je třeba poznamenat, že výrobci v Unii v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu, a proto by se v případě, že by se zvýšila poptávka, mohla zvýšit i výroba.
(195)
Je třeba zdůraznit, že vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek je standardizován, pokud jde o odvětví a jeho používání, uživatelé by mohli snadno změnit své zdroje dodávek, pokud jde o kvalitu výrobků nebo cenu. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí, nebo dokonce z Indie, až budou účinky narušující obchod způsobené subvencováním odstraněny.
(196)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem (přestože dopad opatření uložených na dovoz z Indie bude mít pravděpodobně negativnější dopad na některé uživatele než jiné) se celkový dopad na uživatele považuje za omezený.
7.4. Zájem dovozců
(197)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení, spolupracovali v omezené míře. Devět dovozců poskytlo informace pro účely výběru vzorku, avšak pouze jeden dovozce spolupracoval. Tato společnost představuje přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření a vyslovila se proti zavedení opatření, protože Indie je jejím nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoliv uložení opatření by mělo negativní dopad na ziskovost tohoto dovozce v důsledku vyšších nákladů, které by mu vznikly, tato dovážející společnost by měla být schopna přenést přinejmenším část zvýšených nákladů na své odběratele.
(198)
Kromě toho by se dovozci mohli přeorientovat na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a jiných vyvážejících zemí.
(199)
Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
7.5. Závěry týkající se zájmu Unie
(200)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.
(201)
Navíc při posouzení celkových dopadů antisubvenčních opatření na trh Unie se zdá, že pozitivní účinky, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější zájmové skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(202)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(203)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(204)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(205)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání vážené průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je stanovena pro výpočty cenového podbízení ve 130. bodě odůvodnění výše, a ceny za obdobný výrobek, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům připočetla přiměřená úroveň zisku. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jak je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění.
(206)
Veškeré rozdíly vyplývající z tohoto srovnání pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové ceny CIF dovozu (viz 208. bod odůvodnění).
8.2. Prozatímní opatření
(207)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(208)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním újmy a subvenčních rozpětí. Navrhují se proto následující prozatímní sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní vyrovnávací sazba cla
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Pokud jde o souběžné antidumpingové šetření, nesmí být podle čl. 24 odst. 1 pododst. 2 základního nařízení a podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), na jeden výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Pokud jde o subvenční programy, byla vývozní subvence, jak je uvedeno ve 29. až 112. bodě odůvodnění, poskytnuta v případě všech režimů. Příslušné prozatímní antidumpingové sazby cla daných spolupracujících výrobců budou v souběžném antidumpingovém šetření náležitě upraveny.
(210)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a takový výrobek podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(211)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(212)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antisubvenčního cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(213)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
-
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, kromě drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, kromě drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
jsou v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,1
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
0,0
B780
Společnosti uvedené v příloze
3,8
B781
Všechny ostatní společnosti
4,3
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 419/2013,
3. mai 2013,
millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 12,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) avaldas 10. augustil 2012Euroopa Liidu Teatajas (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumivastase menetluse (edaspidi „subsiidiumivastane menetlus” või „käesolev menetlus”) algatamise kohta teatava Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Samal päeval avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas (3) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes Euroopa Liitu ning alustas eraldi uurimist (edaspidi „dumpinguvastane menetlus”).
(3)
Subsiidiumivastane menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012 kaebuse tootjate nimel, kes toodavad rohkem kui 50 % liidu teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.
(4)
Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt India valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatav Indiast pärit roostevaba terastraadi subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. India valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel, et selgitada olukorda ja jõuda vastastikusele kokkuleppele lahenduse osas. Käesoleval juhul üksmeelset lahendust ei leitud.
1.2. Uurimisega seotud isikud
(5)
Komisjon teavitas ametlikult uurimise algatamisest kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning India ametiasutusi.
(6)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud aja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(7)
Pidades silmas käesoleva uurimisega seotud asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu ning et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et on otsustanud piirduda asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate mõistliku arvuga, keda uuritakse valimi moodustamise abil kooskõlas algmääruse artikliga 27 (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks).
1.2.1. Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(8)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning selle vajalikkuse korral valimi moodustada, paluti kõigil asjaomase riigi eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave.
(9)
Ühtekokku 18 eksportivat tootjat, kellest mõned kuulusid samasse kontserni, esitasid nõutava teabe algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul, nõustusid valimisse kaasamisega ja neist seitse taotlesid individuaalset hindamist, juhul kui neid ei kaasata valimisse. Viisteist nendest koostööd tegevast äriühingust teatas roostevaba terastraadi eksportimisest liitu uurimisperioodi jooksul. Seepärast moodustati valim nende 15 eksportiva tootja esitatud teabe põhjal.
(10)
Kooskõlas algmääruse artikliga 27 koostas komisjon valimi liitu suunatud vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Koostatud valim hõlmas kahte äriühingut ja ühte kontserni, mis koosnes neljast seotud äriühingust, kelle toodang moodustas kokku rohkem kui 63 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust.
(11)
Kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti tüüpilise valimi moodustamise asjus kõigi teadaolevate asjaga seotud eksportivate tootjate ja asjaomaste India ametiasutustega. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.
(12)
Nagu märgitud põhjenduses 10, piirduti valimi moodustamisel mõistliku arvu äriühingutega, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Äriühingud, mida subsideerimise uurimiseks kontrolliti, on loetletud põhjenduses 19.
(13)
Nagu osutatud põhjenduses 9, esitati algselt 7 individuaalse hindamise taotlust. Seetõttu otsustati, et individuaalne hindamine oleks selles etapis põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Nõutud teabe ettenähtud tähtajaks esitanud eksportijate taotlused vaadatakse aga läbi edaspidise uurimise käigus.
1.2.2. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. See valim koosnes algselt viiest roostevaba terastraadi tootjast liidus, kes olid komisjonile teada enne uurimise algatamist. Komisjon moodustas valimi müügikoguste, tootmismahu ja geograafilise asukoha alusel. Huvitatud isikutel paluti algatamisteates esialgse valimi suhtes arvamust avaldada. Küsimustiku vastuste analüüs näitas, et ühel valimisse kaasatud liidu tootjal oli seotud äriühing liidus, mis tegeles samuti roostevaba terastraadi valmistamise ja müügiga. Niisiis valmistasid kuus valimisse kaasatud liidu tootjat 46,5 % hinnangulisest liidu kogutoodangust. Valimit peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.
1.2.3. Importijate väljavõtteline uuring
(15)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajalikkuse korral moodustada valim, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave.
(16)
Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega üheksa sõltumatut importijat. Komisjon kaasas suurima liitu suunatud impordimahu alusel valimisse kolm äriühingut, kes andsid 23,8 % India impordist liitu uurimisperioodil. Siiski ei esitanud kaks valimisse kaasatud importijat küsimustikule vastuseid. Seetõttu ei olnud sellel uurimisetapil valimi moodustamine võimalik ning edaspidise uurimise käigus püütakse teha koostööd teiste importijatega.
1.2.4. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(17)
Küsimustikud saadeti India valitsusele, kolmele valimisse kaasatud India eksportivale tootjale (eksportivate tootjate kontsernile) ja individuaalset hindamist taotlenud eksportivatele tootjatele, kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud sõltumatule importijale ning üheksale teadaolevale kasutajale.
(18)
Küsimustiku vastused saadi India valitsuselt, kolmelt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt (eksportivate tootjate kontsernilt), ühelt eksportivatest tootjatest, kes taotlesid individuaalset hindamist, kuuelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt sõltumatult importijalt ja kolmelt kasutajalt.
(19)
Komisjon küsis teavet huvitatud isikutelt ja kontrollis kogu saadud teavet, mida peeti vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti India valitsuse valdustesse Delhis ja järgmiste isikute valdustesse:
Euroopa Liidu tootjad:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Saksamaa
-
Inoxfil S.A., Igualada, Hispaania
-
Rodacciai SPA, Milano, Itaalia
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itaalia
-
Ugitechi grupp:
-
Ugitech Prantsusmaa S.A., Bourg en Bresse, Prantsusmaa
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Saksamaa
India eksportivad tootjad:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarāt
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Mahārāshtra
-
Venus grupp:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Mahārāshtra
-
Precision Metals, Mumbai, Mahārāshtra
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Mahārāshtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Mahārāshtra
1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(20)
Subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(21)
Vaatlusalune toode on roostevaba terastraat, mis:
-
sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi;
-
sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi, ning 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi;
-
on pärit Indiast ja mis praegu kuulub CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla.
(22)
Üks isik väitis, et on olemas niinimetatud „kõrgtehnilised” tooteliigid, mis erinevad muudest Indias ja ka liidus toodetavatest vaatlusalustest toodetest. Täiendavalt väideti, et erinevalt enamikust Indiast liitu eksporditud toodetest pole tehnilised tooteliigid võrreldavad muude kaupadega, vaid on eritooted, mida valmistakse spetsiaalseks kasutusotstarbeks teatud kvaliteediga terasest ja teatud läbimõõduga, ja seetõttu tuleks need uurimisalast välja jätta.
(23)
Praeguses etapis on selgunud, et toote määratlus kirjeldab ka tehnilisi tooteliike ja neil on teiste vaatlusaluste tooteliikidega võrreldes samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks selgus, et liidu tootmisharu toodab samuti neid tooteliike, seetõttu on tehnilised tooteliigid uurimisega hõlmatud.
2.2. Samasugune toode
(24)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning India siseturul toodetud ja müüdaval tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdaval tootel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ja kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. Sissejuhatus
(25)
Kaebuses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:
a)
imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava);
b)
tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme - DD-kava);
c)
eellubade kava (Advance Authorisation Scheme);
d)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava);
e)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - EC-kava);
f)
sihtturgude kava (Focus Market Scheme - FM-kava);
g)
erimajandustsoonid/ekspordisuunitlusega üksused (SEZ/EOU).
(26)
Eespool punktides a, c-d ja f-g nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Seoses käesoleva uurimise uurimisperioodiga on oluline väliskaubanduspoliitika dokument väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 reguleeriva korra menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP I 09-14”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.
(27)
Punktis e nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India - RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.
(28)
Punktis b osutatud tollimaksu tagastamise kavad põhinevad 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta keskse aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, keskse aktsiisimaksu ja teenusemaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse regulaarselt. Uurimisperioodi jooksul kohaldati kogu tootmisharu suhtes aastatel 2011-2012 kehtinud tollimaksutagastust, mis avaldati teatises nr 68/2011-Cus. (N.T). Tollimaksu tagastamise kavale viidatakse väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 4 ka kui tollimaksust vabastamise kavale.
3.2. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPB-kava)
(a) Õiguslik alus
(29)
DEPB-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 4.3 ja HOP I 09-14 peatükis 4.
(b) Toetuse saamise kriteeriumid
(30)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
(c) DEPB-kava rakendamine
(31)
Selle kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-kava määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DEPB-kava määr oli käesoleva uurimise uurimisperioodil 5 %, maksimaalse väärtusega 97 India ruupiat/kg.
(32)
Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatekirja. Dokument näitab muu hulgas selle eksporditehingu jaoks ette nähtud DEPB-kava krediidi summat. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPB-kava krediidi andmise üle otsustusõigust.
(33)
Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa omamaisel turul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-kava krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.
(34)
DEPB-kava krediidi taotlus täidetakse elektrooniliselt ja see võib hõlmata piiramatut arvu eksporditehinguid. DEPB-kava krediidi kohaldamiseks ei ole tegelikult rangeid tähtaegu. Elektrooniline süsteem, mida kasutatakse DEPB-kava haldamiseks, ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul ei ole kinni peetud HOP I 09-14 peatükis 4.47 sätestatud esitamistähtajast. Lisaks sellele on HOP I 09-14 peatükis 9.3 selgesti sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamistähtaja möödumist, võetakse alati arvesse, kui tasutakse väike trahv (10 % hüvitatavast summast).
(35)
Selgitati välja, et seda kava kasutas kaks valimisse kaasatud äriühingut uurimisperioodi kahe esimese kvartali jooksul.
d) Järeldused DEPB-kava kohta
(36)
DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-kava krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu, kui ta saama peaks. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.
(37)
Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(38)
Kava ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tegelikult tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis on kasutatud või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
(e) DEPB kava tühistamine ja üleminek DD-kavale
(39)
17. juunil 2011 avaldatud riikliku teatisega nr 54 (RE-2010)/2009-2014 pikendati DEPB-kava viimast korda kolmeks kuuks, mis võimaldas seda kohaldada kuni 30. septembrini 2011. Kuna edasisi pikendamisteateid ei avaldatud, kaotas DEPB-kava pärast 30. septembrit 2011 kehtivuse. Seega tuleb kontrollida, kas on võimalik kehtestada meetmeid kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1.
(40)
India valitsus selgitas komisjonile, et seoses DEPB-kava tühistamisega võisid äriühingud valida mõne teise tollimaksust vabastamise/tollimaksu hüvitamise kava, mis on määratletud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 4, täpsemalt eellubade kava või tollimaksu tagastamise kava (DD-kava).
(41)
Uurimisega tehti kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud hakkasid DD-kava kasutama kohe pärast DEPB-kava tühistamist. Olgu märgitud, et DD-kava võeti kasutusele 1995. aastal ja see kehtis DEPB-kava kõrval uurimisperioodi kahe esimese kvartali jooksul ning mitme aasta jooksul enne uurimisperioodi. Sama ekspordi suhtes ei saa tollimaksu tagastamise kava siiski DEPB-kavaga samal ajal kasutada.
(42)
Olgu märgitud, et India valitsus hoolitses sujuva ülemineku eest DEPB-kavalt DD-kavale, nagu on näha 22. septembri 2011 ringkirjast nr 42/2011-Customs. Nimetatud ringkirjas selgitatakse, et käesoleva aasta tollimaksu tagastamiskava sisaldab tooteid, mis kuulusid siiani DEPB-kava alla. Samas ringkirjas öeldakse, et DEPB-kava alla kuulunud sektorite suhtes on otsustatud tagada nende sektorite kaupade sujuv üleminek, viies need tagastuskava alla. Üleminekumeetmena on nende kaupade puhul tagasimaksed veidi väiksemad kui DEPB-kava raames makstud määrad, jäädes enamiku kaupade puhul 1-3 % vahele, Teisisõnu öeldakse ringkirjas, et 1.10.2011 jõustunud tollimaksu tagastamise määrad määrati kindlaks selliselt, et need tagaksid samasuguse toetuse kui lõpetatud DEPB-kava.
(43)
Leiti, et tollimaksu tagastamise kava toetusmäärad, mida hakati vaatlusaluse toote suhtes kohaldama alates 1. oktoobrist 2011, tagasid samal tasemel subsideerimise kui kuni 30. septembrini 2011 kehtinud DEPB-kava. Uurimine kinnitas ka, et kõikide valimisse kaasatud äriühingute subsiidiumimarginaalide tasemed olid väga lähedased nii DEPB- kui DD-kava puhul, kusjuures iga äriühing kasutas DEPB-kava uurimisperioodi esimese 6 kuu ning DD-kava uurimisperioodi järgmise 6 kuu jooksul.
(44)
Põhjendustes 41-43 osutatakse, et isegi kui DEPB-kava kohaldamine lõppes, ei peatatud soodustuste andmist, pealegi tehti seda peaaegu samal tasemel, mis tagas sujuva ülemineku tollimaksu tagastamiskavale. Selle põhjal tehakse järeldus, et subsiidiumide maksmist algmääruse artikli 15 lõike 1 tähenduses ei lõpetatud ning et DEPB-kava on tasakaalustatav.
(f) Subsiidiumisumma arvutamine
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil subsideerimisest sai. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-kava krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Eespool esitatut arvesse võttes peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest saadud krediidi summat.
(46)
Põhjendatud nõuete esitamisel lahutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadi subsiidiumisummad (lugeja). Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati subsiidiumisummad vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(47)
Võttes arvesse eespool esitatut, oli asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumi määr uurimisperioodil vastavalt 0,58 % ning grupi Venus äriühingute puhul 0,93 %, 1,04 %, 1, 32% ja 2,04 %.
3.3. Tollimaksu tagastamise kava (DD-kava)
(a) Õiguslik alus
(48)
DD-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teadaannetega.
(b) Toetuse saamise kriteeriumid
(49)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
(c) Rakendamine
(50)
Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud tagastamismäärad reale toodetele, kaasa arvatud vaatlusalune toode. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Tagastamist kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote puhul oli DD-kava kohane määr uurimisperioodil 4 % FOB-väärtusest, maksimaalse väärtusega 5 India ruupiat/kg, olenevalt sellest, kumb väärtus on madalam.
(51)
Kõnealuse kava raames soodustuste saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse (ICEGATE), loetakse eksport toimuvaks DD-kava alusel ja DD-kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest - EGM) ja tolliasutus pole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.
(52)
Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate, BRC). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastussumma maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.
(53)
Tagastatud summat võib kasutada mis tahes otstarbel.
(54)
Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab tollimaksu tagastamise summa kanda pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.
(55)
Tehti kindlaks, et kaks valimisse kaasatud äriühingut said DD-kava alusel kasu uurimisperioodi kahe viimase kvartali jooksul.
(d) Järeldused DD-kava kohta
(56)
DD-kava alusel antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Pealegi on tollimaksu tagastuse näol saadav summa kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.
(57)
Lisaks sõltub DD-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(58)
Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele.
(59)
Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada DD-kava soodustusi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DD-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
(60)
Seda kinnitab India valitsuse ringkiri nr 24/2001, milles on selgelt öeldud, et tollimaksu tagastamise määradel ei ole mingit seost sisendite tegeliku tarbimise ega tollimaksuga, mida konkreetsed eksportijad maksavad sisendite eest või individuaalsete kaubasaadetiste pealt, ning annab piirkondlikele ametiasutustele juhised, mille kohaselt tolliasutused ei peaks eksportijatelt nõudma tagastustaotlustes tõendite esitamist imporditud või omamaise päritoluga sisendite eest tegelikult makstud tollimaksude kohta.
(61)
Arvestades eespool esitatud andmeid, tehakse järeldus, et DD-kava on tasakaalustatav.
(e) Subsiidiumisumma arvutamine
(62)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil subsideerimisest sai. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud tasuma tagastussumma, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul ette nähtud tagastussumma, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peetakse õigeks hinnata DD-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat.
(63)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(64)
Võttes arvesse eespool esitatut, oli selle kava alusel kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil koostööd tegevate asjaomaste äriühingute puhul vastavalt 0,61 % ning grupi Venus äriühingute puhul 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % 1,91 %.
3.4. Eellubade kava
(a) Õiguslik alus
(65)
Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 4.1.1-4.1.14 ja dokumendi HOP I 09-14 peatükkides 4.1-4.30.
(b) Toetuse saamise kriteeriumid
(66)
Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 67. Need allkavad erinevad muu hulgas toetuse saamise kriteeriumide poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.
(c) Rakendamine
(67)
Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:
i) tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote liik, on loal kirjas;
ii) iga-aastane vajadust: see luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib - kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel - importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad toodete rühma, mille tootmiseks ta sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutas;
iii) vahetarned: see allkava hõlmab olukorda, kui kaks tootjat tahavad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjale tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete jaoks eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;
iv) ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava võimaldab peatööettevõtjal importida tollimaksuvabalt neid sisendmaterjale, mis on vajalikud kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punkti 8.2 alapunktides b-f, g, i ja j nimetatud klientide kategooriatele. India valitsuse sõnul on ekspordiga samaväärsed toimingud sellised tehingud, mille käigus tarnitud kaubad ei välju riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;
(v) eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel koduturult, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul;
(vi) sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).
(68)
Kaks valimisse kaasatud äriühingut sai seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil eellubade kava raames toetust. Need äriühingud kasutasid üht allkavadest, tegeliku ekspordi eellubade allkava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata muude, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.
(69)
India asutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peab „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba kulu ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (HOP I 09-14 peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu atesteeritud audiitor / kuluarvestuse ja majandustegevuse audiitor, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et ettenähtud registreid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave vastab tõele ja on õige.
(70)
Selle allkava puhul, mida asjaomased äriühingud uurimisperioodil kasutasid (tegeliku ekspordi eellubade allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide alusel; need normid on kehtestatud enamiku toodete, sh ka vaatlusaluse toote suhtes.
(71)
Imporditud sisendmaterjalid ei ole ülekantavad ja neid tuleb kasutada saadava eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).
(72)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid kas ei järgitud või ei rakendatud tegelikult ellu.
(73)
Mõlemad kontrollitud äriühingud pidasid teatud tootmis- ja tarbimisregistrit. Paraku ei saa tarbimisregistrist kontrollida, milliseid sisendeid ja millistes kogustes eksporditud toote valmistamiseks kasutati. Võttes arvesse põhjenduses 69 kirjeldatud kontrollimisnõudeid, ei olnud äriühingul ühtki tõendit selle kohta, et tarbimisregistri suhtes oleks läbi viidud välisaudit. Kokkuvõttes leiti, et uurimisalused eksportijad ei suutnud tõendada asjakohaste väliskaubanduspoliitika sätete täitmist.
(d) Järeldused eellubade kava kohta
(74)
Imporditollimaksudest vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, mida annab India valitsus, kellel seetõttu vähenevad tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks, ning sellest saavad kasu uurimisalused eksportijad, sest see parandab nende likviidsust.
(75)
Lisaks sellele sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel soodustusi ei saa.
(76)
Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud tõhusalt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Arvatakse, et vaatlusaluse toote sisend- ja väljundnormid ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).
(77)
Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.
(e) Subsiidiumisumma arvutamine
(78)
Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui sobiva kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja üksnes leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks.
(79)
Subsiidiumisummad eellubade kava kasutanud äriühingutele arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud taotlus. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(80)
Asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kava alusel uurimisperioodi jooksul kindlaks määratud subsiidiumimäär oli vastavalt 2,43 % ja ning grupi Venus äriühingute puhul 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %.
3.5. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG-kava)
(a) Õiguslik alus
(81)
EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 5, samuti HOP I 09-14 peatükis 5.
(b) Toetuse saamise kriteeriumid
(82)
Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
(c) Rakendamine
(83)
Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (3 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.
(84)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.
(85)
Tehti kindlaks, et kõik kolm valimisse kaasatud äriühingut said EPCG-kava alusel soodustusi, mida oli võimalik seostada vaatlusaluse tootega uurimisperioodi jooksul.
(d) Järeldused EPCG-kava kohta
(86)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu kui ta saama peaks. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks suurendab äriühingu likviidsust.
(87)
Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.
(88)
EPCG-kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.
(e) Subsiidiumisumma arvutamine
(89)
Subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikuga, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellisel moel uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Põhjendatud nõuete esitamise korral arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud.
(90)
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jagati see subsiidiumi summa kogu uurimisperioodi asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(91)
Vaatlusaluste äriühingute puhul oli kõnealuse kava alusel kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil vastavalt 0,09 %, 0,6 % ning grupi Venus äriühingute puhul 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %.
3.6. Ekspordi krediteerimise kava (EC-kava)
(a) Õiguslik alus
(92)
Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR. (Exp). BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas) ja DBOD nr DIR. (Exp). BC 09/04.02.02/2008-09 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.
(b) Toetuse saamise kriteeriumid
(93)
Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.
(c) Rakendamine
(94)
Selle kava raames kehtestab India Reservpank ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. EC-kava koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Samuti on RBI andnud pankadele korralduse suunata teatav summa kogulaenust ekspordi finantseerimiseks.
(95)
India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene intressimääraga, mis on soodsamad tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradest, mille suuruse määrab turu olukord. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.
(96)
Tehti kindlaks, et kaks valimisse kaasatud äriühingut kasutasid uurimisperioodi ajal kõnealust kava.
(d) Järeldused EC-kava kohta
(97)
Põhjenduses 95 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud EC-krediidi soodusintressimäär aitab vähendada eksportija intressikulusid turutingimustest lähtuvate laenukuludega võrreldes ning on seega algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest omamaisest finantseerimisest vähem riskantne. Tegelikult käsitatakse seda tavaliselt isegi riskantsemana ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata üksnes asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi.
(98)
Hoolimata asjaolust, et EC-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on see soodustus valitsuse antav rahaline toetus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et riigieelarves peaks kajastuma subsiidiumide määramine (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid seal peab kajastuma ainult valitsuse korraldus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punkti b kohase „valitsuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning India Reservpanga juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressimäärade suhtes, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjaga ning India Reservpanga korraldustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava osa laenude kogusummast ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud ülesandeid, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siin kirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis a.
(e) Subsiidiumisumma arvutamine
(99)
Subsiidiumisumma arvutamisel võeti aluseks uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe, mis oleks kuulunud tasumisele, kui asjaomase äriühingu suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi intressimäärasid. Kõnealune subsiidiumisumma (lugeja) jagati ekspordi kogukäibega uurimisperioodi jooksul või vaatlusaluse toote ekspordi kogukäibega uurimisperioodi jooksul krediidi alusel, kui seos vaatlusaluse tootega oli kindlalt tuvastatav, mida oli võimalik kasutada asjakohase nimetajana kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(100)
Asjaomaste äriühingute puhul oli kõnealuse kava alusel uurimisperioodi jooksul kindlaks määratud subsiidiumimäär vastavalt 0,61 % ning grupi Venus äriühingute puhul 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %.
3.7. Sihtturgude kava (FM-kava)
(a) Õiguslik alus
(101)
FM-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika 2009-2014 punktis 3.14 ja HOP I 09-14 punktis 3.8.
(b) Toetuse saamise kriteeriumid
(102)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
(c) Rakendamine
(103)
Selle kava alusel on õigus saada tollimaksukrediiti 3 % ulatuses FOB-väärtusest kõikide toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud HOP I 09-14 37(C) lisa tabelites 1 ja 2. Alates 1. aprillist 2011 on õigus taotleda tollimaksukrediiti 4 % FOB-väärtusest kõikide toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on märgitud 37(C) lisa tabelis 3 (Special Focus Markets - spetsiaalsed sihtturud). Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava alla teatavat tüüpi kaubad, nagu teemandid, väärismetallid, maagid, teravili, suhkur ja naftasaadused.
(104)
FM-kava raames antav tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks.
(105)
Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimus. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt eksporditellimus, faktuurarved, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitsusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.
(106)
Tehti kindlaks, et üks valimisse kaasatud äriühing kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.
(d) Järeldused FM-kava kohta
(107)
FM-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FM-kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks imporditollimaksude korvamiseks ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu kui ta saama peaks. Lisaks on FM-kava raames antav tollimaksukrediit kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.
(108)
Lisaks sõltub FM-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(109)
Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FM-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on FM-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada FM-kava raames antavat tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.
(e) Subsiidiumisumma arvutamine
(110)
Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutati subsiidiumisaajale antud toetusena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jagatakse see subsiidiumisumma (lugeja) kogu uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordi tulemuslikkusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(111)
Uurimisperioodil vaatlusaluse äriühingu puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli vastavalt 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % grupi Venus äriühingute puhul.
3.8. Erimajandustsoonid/ekspordisuunitlusega üksused (SEZ/EOU)
(112)
Selgus, et ainult üks valimisse kaasatud äriühing sai uurimisperioodi jooksul kasu EOU-kava alusel. Uurimise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustatavate subsiidiumide tase jäi selle äriühingu puhul alla miinimumtaseme, seetõttu EOU-kava edasi ei analüüsitud.
3.9. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus
(113)
Nende tulemuste (kokkuvõte allpool tabelis) põhjal leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma jääb väärtuselt vahemikku 3,15-4,32 %.
Kava
Äriühing
Raajratna
Venus grupp
Viraj
DEPB-kava (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DD-kava (4)
0,61%
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
Eellubade kava (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCG-kava (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %,0 %
0,63 %
EC-kava (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FM-kava (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
KOKKU
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna nende valimisse kaasatud koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal, mille individuaalsed subsiidiumimarginaalid olid üle miinimumtaseme, 3,82 %.
(115)
Kõigi teiste India eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Võrreldes Eurostati impordiandmeid ja neid andmeid, mida koostööd tegevad äriühingud või rühmad, kes olid vaatlusalust toodet uurimisperioodil liitu eksportinud, esitasid vaatlusaluse toote ekspordimahu kohta liitu uurimisperioodil, selgus, et India eksportivate tootjate koostöötaset võib pidada väga heaks. Suurt koostöövalmidust silmas pidades kehtestati kõigile koostööd mitte teinud äriühingute subsiidiumimääraks kõrgeima tuvastatud subsiidiumimääraga äriühingu subsiidiumimäär - 4,32 %.
4. LIIDU TOOTMISHARU
4.1. Liidu tootmisharu
(116)
Samasugust toodet valmistas 27 liidu tootjat. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
4.2. Liidu toodang
(117)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati liidu tootmisharu kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuseid.
(118)
Olgu märgitud, et üks India eksportiva tootjaga seotud liidu tootja, kes oli uurimise algatamise vastu, on hõlmatud ka liidu tootmisharu määratlusega. Selle põhjal saab öelda, et liidus toodeti uurimisperioodil vaatlusalust toodet kokku hinnanguliselt 139 141 tonni. See näitaja hõlmab kõikide liidu tootjate toodangu, kes andsid endast teada, ja nende ülejäänud liidu tootjate hinnangulise toodangumahu, kes endast uurimise ajal teada ei andnud.
4.3. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(119)
Nagu on osutatud põhjenduses 14, kaasati valimisse kuus liidu tootjat, kes andsid hinnanguliselt 46,5 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
5. KAHJU
5.1. Liidu tarbimine
(120)
Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu tootmisharu müügi kogumahu alusel liidu turul ja koguimpordi põhjal. 2009. aastale olid iseloomulikud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote valmistamisel peamise lähteainena kasutatava nikli tavatult kõrged hinnad ja finantskriisi üleilmne negatiivne mõju, mis koos viisid liidu tarbimise taseme sellel aastal eriti madalale. Sellele vaatamata paranes turu olukord, nagu on näha allpool esitatud tabelis, ning liidu tarbimine suurenes 2009. aastast uurimisperioodini 50 %.
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Tarbimine (tonnides)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeks (2009 = 100)
100
142
149
150
Allikas:
Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
5.2. Asjaomasest riigist pärit import Euroopa Liitu
(121)
Nende koostööd tegevate äriühingute impordi mahud, mis valimi põhjal otsustades ei saanud uurimisperioodil subsiidiumikavade alusel kasu algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 mõistes, jäeti India koguimpordi arvestusest välja. Kuna vaatlusaluse toote importi käsitlevad andmed on seotud üksnes kahe äriühinguga, siis leiti, et konfidentsiaalsuse kaalutlustel on asjakohane esitada need andmed indekseeritud kujul.
5.2.1. Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa
(122)
Tehti kindlaks, et liitu suunatud koostööd tegevate eksportivate tootjate subsideeritud import vaatlusaluse perioodi jooksul arenes mahu ja turuosa mõistes järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Maht (indeks)
100
172
218
210
Turuosa (indeks)
100
121
146
140
Allikas:
Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(123)
Indiast pärit subsideeritud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, 110 % võrra. Kasv oli märgatav eelkõige aastatel 2009-2010, kui Indiast pärit import kasvas järsult 72 % võrra ja liidu tarbimine tõusis 42 % võrra. Samas tuleb arvestada, et kui liidu tarbimine tõusis 2010. aastast kuni uurimisperioodini ainult 5 % võrra, siis Indiast pärit impordi maht jätkas samal ajavahemikul märkimisväärset suurenemist ja kasvas 22 % võrra.
(124)
Indiast pärit subsideeritud impordi turuosa kasvas märkimisväärselt vaatlusaluse perioodi jooksul, nimelt 40 %.
5.2.2. Impordihinnad ja hindade allalöömine
(125)
Nagu selgitatud põhjenduses 22, väljendas üks huvitatud isik muret asjaolu üle, et subsiidiumivastase uurimise küsimustik ei võimaldanud eristada teatavaid vaatlusaluse toote liike, mis tema arvates olid erinevad.
(126)
Selle küsimustikuga seotud probleemi lahendamiseks laiendati nn toote kontrollnumbreid, mis aitavad asjaomaseid tooteliike uurimise käigus kindlalt tuvastada eelkõige hinnavõrdluse eesmärgil. Sellel etapil näitas uurimine, et India eksportivad tootjad eksportisid kõnealuseid äärmiselt tehnilisi tooteliike üksnes väikeses koguses. Sellele vaatamata rõhutatakse, et toote kontrollnumbrite puhul tehtud muudatused tagasid teatud tooteliikide hindade vahetu võrdluse samasuguste tooteliikide hindadega.
(127)
Allpool tabelis on näidatud subsideeritud impordi keskmine hind:
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Keskmine hind (indeks)
100
118
137
135
Allikas:
Eurostati andmed ja küsimustike vastused
(128)
Indiast pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 35 % võrra, kuid jäid samal ajavahemikul liidu tootmisharu müügihindadest madalamaks (vt põhjendus 145). See selgitas impordimahu järsku tõusu ja India eksportijate turuosa olulist suurenemist 40 % võrra samal ajavahemikul.
(129)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul tooteliikide kaupa, korrigeerituna tehasehindade tasemele, kahe valimisse kaasatud ja üle miinimumtaseme tasakaalustatavaid subsiidiume saava India tootja imporditud toodete (tooteliikide kaupa) kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse impordijärgseid kulusid.
(130)
Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodi jooksul, andis vaatlusalusest riigist liidu turule suunatud subsideeritud impordi kaalutud keskmiseks allalöömismarginaaliks 12,5 %. Subsideeritud impordi madalamad hinnad võrreldes liidu hindadega vaatlusalusel perioodil, selgitavad India impordimahu ja Indiast pärit impordi turuosa märkimisväärset suurenemist 2009. aastast uurimisperioodini.
5.3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.3.1. Sissejuhatavad märkused
(131)
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 sisaldas liidu tootmisharule avalduva Indiast pärit subsideeritud impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil.
(132)
Nagu on märgitud põhjenduses 14, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.
(133)
Komisjon vaatles kahju analüüsimiseks makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid eraldi. Vastavalt sellele hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda a) makromajanduslike näitajate põhjal, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest toibumine, mille jaoks koguti andmeid kogu liidu tootmisharult ning b) mikromajanduslike näitajate põhjal, nagu ühiku keskmised hinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, varud ja tööjõukulud, mille jaoks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjatelt.
(134)
Väärib märkimist, et kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, kaasa arvatud kaebuses esitatud andmed, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastuseid kasutati selleks, et kindlaks teha makromajanduslikud näitajad ja eelkõige andmed valimisse kaasamata liidu tootjate kohta.
(135)
Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastustes sisalduva teabe põhjal.
5.3.2. Makromajanduslikud näitajad
(a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(136)
Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise suundumused olid vaatlusalusel perioodil järgmised:
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Tootmismaht (tonnides)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeks (2009 = 100)
100
133
131
132
Tootmisvõimsus (tonnides)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Tootmisvõimsuse rakendamine
43 %
57 %
56 %
56 %
Indeks (2009 = 100)
100
132
130
130
Allikas:
kaebuses esitatud andmed, küsimustike vastused
(137)
Liidu toodang suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 32 % võrra, peegeldades teatud ulatuses tarbimise positiivset arengut. Tootmismahud seevastu püsisid 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal samal tasemel.
(138)
Samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine paranes ja kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 13 protsendipunkti võrra, jäi tootmisvõimsus kõnealusel ajavahemikul põhimõtteliselt stabiilseks.
(b) Müügimaht, turuosa ja majanduskasv
(139)
Müügimahu, turuosa ja majanduskasvu suundumused olid vaatlusalusel perioodil järgmised:
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Müügimaht (tonnides)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeks (2009 = 100)
100
140
140
140
Turuosa
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Indeks (2009 = 100)
100
98
93
93
Allikas:
kaebuses esitatud andmed, küsimustike vastused
(140)
Pärast märkimisväärset kasvu suureneva tarbimise kontekstis aastatel 2009-2010 vähenes sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht ja nõudmise jätkuva kasvu (4,9 % aastatel 2010-2011) põhine kasu jäi saamata. Seda peegeldab ka lõppvarude kasv, mis kokkuvõttes suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 41 % võrra, nagu näidatud põhjenduses 153. Lisaks vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 4,7 protsendipunkti, vaatamata tarbimise ühtlasele kasvule 50 % võrra.
(141)
Nagu osutatud põhjenduses 120, kasvas liidu tarbimine 2009. aastast uurimisperioodini 50 % võrra, samal ajal kui subsideeritud impordi maht suurenes samal perioodil oluliselt, 110 % võrra, nagu osutatud põhjendustes 122 ja 123. Seetõttu neelas subsideeritud import osaliselt liidu turu majanduskasvu 2009. aastast uurimisperioodini, sest liidu tootmisharu müük liidus kasvas samal ajavahemikul 40 % võrra. See näitab, et liidu tootmisharu ei saanud liidu tarbimise kasvust subsideeritud impordi turuosa suurenemise tõttu täies ulatuses kasu.
(c) Tööhõive ja tootlikkus
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Töötajate arv
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeks (2009 = 100)
100
98
100
101
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
61
83
80
80
Indeks (2009 = 100)
100
136
131
130
Allikas:
kaebuses esitatud andmed, küsimustike vastused
(142)
Vaatamata põhjendustes 147-152 kirjeldatud raskele finantsolukorrale jäi tööhõive liidu tootmisharus vaatlusaluse perioodil suhteliselt stabiilseks. Võttes arvesse tootmismahu suurenemist (vt põhjendust 136), kasvas tootlikkus, mida mõõdeti toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, samal ajavahemikul 30 % võrra, viidates liidu tootmisharu märkimisväärsetele pingutustele oma tõhusust suurendada.
(d) Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine
(143)
Kahe valimisse kaasatud India eksportiva tootja subsiidiumimarginaalid on miinimumtasemest kõrgemad (vt põhjendust 113). Võttes arvesse vaatlusaluse toote tootmisharu olemust, subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
(144)
Tuletatakse meelde, et 1999. aastal kehtestati vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastased ja subsiidiumivastased tasakaalustavad meetmed. Võttes aga arvesse 1999. aastal kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemise ja käesoleva uurimise vahele jäävat ajavahemikku, puuduvad kättesaadavad andmed, mille põhjal hinnata varasema subsideerimise (7) mõju. Igal juhul ei leitud uurimise käigus mingeid tõendeid selle kohta, et tootmisharu taastub ikka veel varasemast subsideerimisest.
5.3.3. Mikromajanduslikud näitajad
(e) Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja tootmiskulud
(145)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kujunesid liidu tootjate keskmise ühiku müügihind ja tootmiskulu järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Keskmine ühiku müügihind liidus sõltumatutele klientidele
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeks (2009 = 100)
100
128
140
134
Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeks (2009 = 100)
100
111
117
113
Allikas:
küsimustike vastused
(146)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele ELis tõusid vaatlusalusel perioodil 34 % võrra. Kasv peegeldab samal perioodil tootmisharus toimunud üldist tooraine hinna tõusu. 2011. aastal ja uurimisperioodil oli liidu tootjatel võimalik kasvavate tootmiskulude katmiseks tõsta hindu vaid mõõdukalt, nimelt just nii palju, et kasumlikkus oli natuke üle 1 % 2011. aastal ja nullkasumi piiril uurimisperioodil. Nagu allpool esitatud tabeli andmetest nähtub, ei võimaldanud isegi müügihinna märkimisväärne tõus liidu tootmisharul saavutada mõistlikku kasumit.
(f) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(147)
Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime kujunesid vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Rahavoog (eurodes)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investeeringud (eurodes)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeks (2009 = 100)
100
181
98
89
Investeeringu-tasuvus
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Allikas:
küsimustike vastused
(148)
Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul selgitati kasumlikkus välja samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud maksueelse puhaskasumina, väljendatuna protsendina asjaomasest käibest. 2009. aastal jäid valimisse kaasatud liidu tootjad kahjumisse, kuid 2010. aastal hakkasid nad taastuma kooskõlas tarbimise 50 % kasvuga, mida on kirjeldatud põhjenduses 120. Vaatamata kasumlikkuse väikesele suurenemisele, olid kasumi tasemed 0,2 % juures palju madalamad kui terasesektori mõistlik kasumlikkus. Kasumimarginaali sihtväärtuseks seati esialgu 5 %, sest seda peetakse marginaaliks, mille võiks mõistlikult saavutada seda tüüpi tootmisharu uurimisaluse toote sektoris normaalse konkurentsi tingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel samasuguse toote müügi korral liidus, nagu väidab liidu tootmisharu. Lisaks sellele on kõnealust 5 %-list maksueelset kasumimarginaali peetud asjakohaseks miinimumiks samasuguste toodete muude uurimiste puhul samas sektoris.
(149)
Valimisse kaasatud liidu tootjatel õnnestus uurimisperioodil saavutada nullkasum, ent subsideeritud impordi avaldatud hinnasurve ei võimaldanud neil viia oma hindu kooskõlla kuludega ja seega saavutada rahuldavaid tulemusi. Sellist olukorda selgitatakse ka asjaoluga, et uurimisalust toodet peetakse kaubaks, mille puhul hind on peamine tegur, mis mõjutab tarbija valikuid.
(150)
Rahavoog, mis näitab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada, ja mis arvutati välja tehingute põhjal, oli kuni 2010. aastani negatiivne. Kuigi rahavoog 2011. aastal paranes, langes see ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 34 %.
(151)
Kasumlikkuse ja rahavoo suundumused vaatlusalusel perioodil piirasid valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkust investeerida oma tegevusse ja mõjusid kahjulikult nende arengule. Selle tulemusel halvenes liidu tootjate suutlikkus kaasata kapitali ja rahastada kulutusi. Kuigi valimisse kaasatud liidu tootjatel õnnestus teha 2010. aastal mõningaid investeeringuid, siis hiljem investeeringute maht vähenes. Seda eelkõige uurimisperioodil, mil investeeringute maht vähenes võrreldes 2010. aasta tasemega 51 %. Isegi kui samasuguse tootega seotud investeeringutasuvus - väljendatuna kasumina protsentides investeeringute põhikapitali jääkmaksumusest - muutus 2011. aastal positiivseks, siis uurimisperioodil langes see märkimisväärsed 5,9 protsendipunkti, saavutades madala taseme, nimelt 0,8 %.
(152)
Eespool esitatut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil võrdlemisi nõrgad.
(g) Varud
(153)
Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase kasvas vaatlusalusel perioodil 41 %; varude kasv langes kokku turuosa vähenemisega, seda eelkõige uurimisperioodil.
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Lõppvarud (tonnides)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeks (2009 = 100)
100
120
124
141
Allikas:
küsimustike vastused
(h) Tööjõukulud
(154)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud suurenesid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult ning seetõttu ei kujuta need endast tootmiskulude kasvu määravat tegurit.
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeks (2009 = 100)
100
109
107
104
Allikas:
küsimustike vastused
5.4. Järeldus kahju kohta
(155)
Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada tarbimise kasvust vaatlusalusel perioodil ja eelkõige uurimisperioodil. Aastatel 2009-2010 paranes enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajaid suuresti, kuid seejärel jäi tootmisharu majanduslik olukord samaks või isegi halvenes.
(156)
Tõepoolest, õitsva turu kontekstis liidu tootmisharu teatavad näitajad - näiteks tootmis- ja müügimahud - paranesid aastatel 2009-2010 märkimisväärselt, kuid alates 2010. aastast täheldati kasvu aeglustumist. Selline olukord tekkis vaatamata sellele, et tarbimine kasvas jätkuvalt.
(157)
Peale selle mõjutas liidu turul eelkõige uurimisperioodil valitsenud hinnasurve olulisel määral liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajaid, nagu rahavoog, investeeringud ja kasumlikkus. Liidu tootmisharul ei olnud aastatel 2009-2010 võimalik tõsta oma hindu piisavalt, et katta tootmiskulud. Kasumlikkus paranes aastatel 2009-2011 ja 2011. aastal teeniti väikest kasumit, nimelt 1,4 %, kuid uurimisperioodil hakkas olukord taas halvenema ja sel ajal jõuti vaid nullkasumini. See tähendab, et liidu tootmisharu kapitali kaasamise ja taastumise võime oli samuti kahjustatud.
(158)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(159)
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõigetega 5 ja 6 uuris komisjon, kas subsideeritud import Indiast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordile.
6.2. Subsideeritud impordi mõju
(160)
Uurimine näitas, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 50 %, ent samal ajal kasvas Indiast pärit impordi maht üle kahe korra. Samas langes subsideeritud impordi kasv kokku langusega liidu tootmisharu müügimahus sõltumatutele klientidele ajavahemikul 2010. aastast kuni uurimisperioodini.
(161)
Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli pidevalt madalam liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast. Lüües liidu tootmisharu hindu uurimisperioodil alla keskmiselt 12,5 %, suurenes Indiast pärit subsideeritud impordi turuosa ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini 40 %, samas kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 4,7 protsendipunkti (67,6 %-lt 2009. aastal kuni 62,9 %-ni uurimisperioodil). Turuosa kaotus näitab, et liidu tootmisharul oli võimalik saada suurenenud tarbimisest kasu vaid vähesel määral.
(162)
Suurenevaid tootmiskulusid silmas pidades püüdis liidu tootmisharu tõsta ühikuhinda sõltumatute klientide puhul, nagu on näidatud põhjenduses 145. Kuid eespool kirjeldatud hinnasurve tõttu, mida põhjustas Indiast pärit subsideeritud impordi mahu kasv, ei olnud hinnatõus piisav kasvavate kulude katmiseks. Seega ei suutnud liidu tootmisharu saavutada rahuldavat kasumitaset, mida võib pidada vajalikuks selle konkreetse tootmisharu puhul.
(163)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Indiast pärit subsideeritud impordi kasv hinnataseme juures, millega liidu tootmisharu hindu pidevalt alla löödi, oli määravaks teguriks liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju puhul.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Subsideerimata import
(164)
Allpool tabelis on näidatud subsideerimata ekspordi mahu ja hindade arengut vaatlusalusel perioodil. Selle maht moodustas uurimisperioodil vähem kui ühe kolmandiku India ekspordist ja see järgis sama suundumust kui subsideeritud import.
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Maht (indeks)
100
172
218
210
Keskmine hind (indeks)
100
118
137
135
Allikas:
küsimustiku vastused
(165)
Esitatud faktide põhjal järeldatakse, et subsideerimata impordi võimalik negatiivne mõju liidu turule ei olnud selline, mis oleks välistanud põhjusliku seose Indiast pärit subsideeritud impordi ja liidu tootmisharule vaatlusalusel perioodil tekitatud kahju vahel.
6.3.2. Import kolmandatest riikidest
Riik
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Hiina RV
Maht (tonnides)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeks (2009 = 100)
100
134
177
202
Turuosa (%)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Indeks (2009 = 100)
100
94
118
134
Keskmine hind
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeks (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
Uurimis-periood
Šveits
Maht (tonnides)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeks (2009 = 100)
100
132
113
113
Turuosa (%)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Indeks (2009 = 100)
100
93
75
75
Keskmine hind
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeks (2009 = 100)
100
119
131
127
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeks (2009 = 100)
100
138
130
128
Turuosa (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indeks (2009 = 100)
100
97
87
85
Keskmine hind
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeks (2009 = 100)
100
112
128
124
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a India
Maht (tonnides)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeks (2009 = 100)
100
130
139
146
Turuosa (%)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Indeks (2009 = 100)
100
91
93
97
Keskmine hind
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeks (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Lisaks Indiast pärit subsideeritud impordile, mis moodustas uurimisperioodil 35 % liidu turule suunatud koguimpordist, oli ka muid impordiallikaid, sealhulgas Hiina Rahvavabariik, Korea ja Šveits, mida tuli põhjusliku seose kontekstis uurida.
(167)
Uurimine näitas, et Korea ja Šveitsi eksportivate tootjate keskmised müügihinnad jäid vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil kõrgemaks kui India eksportivate tootjate müügihinnad ja liidu tootmisharu hinnad. Peale selle vähenes nende turuosa uurimisperioodi jooksul vastavalt 0,5 ja 1,6 protsendipunkti.
(168)
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnatasemest madalam ning nimetatud riigi turuosa näitas vaatlusalusel perioodil kasvutrendi. Uurimise käigus selgus siiski, et Hiina impordile iseloomulik tootevalik on erinev ja et Hiina tooted ei konkureeri otseselt liidu tootmisharu toodetega või liidu turul olevate Indiast pärit toodetega. Seetõttu järeldati, et Hiina ekspordil ei ole märkimisväärset mõju peamistele tooteliikidele, mida liidu tootmisharu müüb liidu turul. Seetõttu oli Hiinast pärit impordi võimalik mõju liidu tootmisharu kantud kahjule minimaalne.
(169)
Sellele vaatamata väitis üks eksportiv tootja, et uurimine peaks hõlmama roostevaba terastraadi importi Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Šveitsist.
(170)
Lisaks eespool esitatud asjaoludele ja kaalutlustele olgu märgitud, et ei algatamisetapis ega käesoleva ajani pole leitud tõendeid subsideerimise, kahju või põhjuslike seoste kohta, mis õigustaksid subsiidiumivastase menetluse algatamist eespool osutatud riikidest pärit impordi suhtes. Isegi kui eksisteeriksid tõendid, mis õigustaksid muu päritoluga impordi uurimist, ei saaks kohtlemise erinevust, mis seisneb subsiidiumivastase menetluse avamises vaid Indiast pärit impordi suhtes, pidada diskrimineerivaks. Seetõttu pole nõue nende riikide uurimisse kaasamiseks põhjendatud ja lükatakse tagasi.
(171)
Eespool esitatu alusel järeldatakse, et eksport kolmandatest riikidest ei suurendanud oluliselt liidu tootmisharu kantud kahju
6.3.3. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(172)
Vaatlusaluse toote osakaal liidu tootmisharu koguekspordis moodustas 8,5 % kogutoodangust uurimisperioodi jooksul. Seda olukorda kajastab valimisse kaasatud liidu tootjate eksport sõltumatutele klientidele, mis moodustas uurimisperioodil 7 % toodangust ja mille hinnad olid 36 % võrra kõrgemad kui ELi turul samal ajavahemikul. Nende andmete põhjal võib teha järelduse, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei saanud olla olulise kahju võimalik põhjus.
6.3.4. Majanduskriis ja toorainehinnad
(173)
Nagu märgitud põhjenduses 120, oli tarbimine 2009. aastal nikli erakordselt kõrge hinnataseme ja majanduskriisi mõjude tõttu eriti madal. Sellega on kindlasti selgitatav liidu tootmisharu eriti halb finantsolukord 2009. aastal. Siiski väärib märkimist, et pärast 2010. aastat suurenenud tarbimise tingimustes on madala hinnaga subsideeritud impordi tulemuslikkus teravas vastusolus liidu tootmisharu tulemuslikkusega
(174)
Uurimine näitas, et isegi majanduse üldise taastumise ajal ei olnud liidu tootmisharu suuteline kasu saama kasvavast tarbimisest ja kaotas turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui India subsideeritud ekspordi turuosa suurenes.
(175)
Ehkki ka majanduskriis ja toorainehindade tõus võisid vähendada liidu tootmisharu tulemuslikkust, ei saa seda üldiselt pidada põhjuseks, mis kaotaks põhjusliku seose subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel uurimisperioodil.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(176)
On näidatud, et Indiast pärit subsideeritud impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral (vastavalt 110 % ja 40 %). Leiti ka, et see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil (keskmiselt 12,5 %).
(177)
Selline Indiast pärit subsideeritud impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra aeglase paranemisega eelkõige alates 2010. aastast. Seega, vaatamata tarbimise taastumisele ei olnud liidu tootmisharul võimalik kanda tootmiskulude kasvu rahuldaval määral üle oma klientidele ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringud madalale tasemele.
(178)
Muude teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost Indiast pärit subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
(179)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime subsideeritud ekspordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Indiast pärit subsideeritud import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.
7. LIIDU HUVID
7.1. Üldised kaalutlused
(180)
Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava subsideerimise kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.
7.2. Liidu tootmisharu huvid
(181)
Liidu tootmisharu koosneb 27st teadaolevast tootjast, kes esindavad samasuguse toote liidu kogutoodangut. Tootjad paiknevad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides ning samasuguse tootega seoses oli neil uurimisperioodil 1 747 töötajat.
(182)
Üks liidu tootja, kes esindas suhteliselt väikest osa liidu tootmisest ja kellel oli Indias seotud ettevõte, oli uurimise algatamise vastu. Nagu märgitud põhjenduses 22, oli ta ka äärmiselt tehniliste toodete hõlmamise vastu ning leidis, et samade meetmete kohaldamine kõnealuse tooteliigi suhtes ei ole liidu huvides.
(183)
Nagu märgitud põhjenduses 126, lahendati see probleem toodete kontrollnumbrite laiendamisega, millega kõnealused tooteliigid uurimises selgelt eristati. Juba sellel etapil näitas uurimine, et äärmiselt tehnilised tooted olid uurimisega hõlmatud ja et India tootjad eksportisid neid tooteliike üksnes piiratud kogustes. Seda arvestades loeti selle tootja väited alusetuks ja tema nõue lükati tagasi.
(184)
On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju Indiast pärit subsideeritud impordi tõttu. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja et liidu tootmisharu finantsolukord jäi ebakindlaks.
(185)
Eeldatakse, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmiskuludega.
(186)
Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks.
(187)
Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja tootmisharu jääb ka edaspidi kahjumisse.
(188)
Seetõttu tehti esialgne järeldus, et subsiidiumivastaste meetmete kehtestamine Indiast pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.
7.3. Kasutajate huvid
(189)
Küsimustikud saadeti üheksale kasutajale liidus. Küsimustikele vastas vaid kolm kasutajat, kes esindavad umbes 6 % vaatlusaluse toote Indiast pärit koguimpordist uurimisperioodil. Nad tegutsevad toiduainete töötlemisega seotud sektoris, sealhulgas kaubandusliku eesmärgiga köökide ja toitlustuse sektoris, ning koduelektroonika ja mootorsõidukitööstuse sektorites.
(190)
Keskmiselt moodustasid ostud Indiast umbes 67 % nende vaatlusaluse tootega seotud koguostudest ning India oli ainsaks tarneallikaks vaid ühe kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud käive 54 % nende kogukäibest.
(191)
Uurimine näitas, et uurimisperioodil oli kõikide koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus sektorites, kus vaatlusalust toodet kasutatakse, üle 9 % käibest.
(192)
Kavandatud meetmete tõenäolist mõju hinnati küsimustikele saadud vastuste ning vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega seotud liidu kogu turu olukorra alusel. Kui eeldada, et käiku läheks liidu turu jaoks halvim stsenaarium, s.t olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist Indiast varasemas mahus, tähendaks tollimaks kasutajate kasumlikkuse jaoks umbes 0,2 protsendipunktilist langust.
(193)
Tuleb märkida, et üks kasutaja on tollimaksude võimaliku kehtestamise suhtes erapooletul seisukohal, sest ta leiab, et meetmete võimalik kohaldamine ei avalda märkimisväärset mõju turuhindadele, kuna võimalikku hinnatõusu pehmendaksid turustajad.
(194)
Teine kasutaja väljendas muret, et meetmete kohaldamine mõjutaks ka selliseid tooteliike, mida liidus enam ei toodeta. Uurimise käigus selgus siiski, et neid tooteliike toodetakse liidus endiselt ning et nõudlus selliste roostevaba terastraadi liikide järele ei ole märkimisväärne. Peale selle ei tootnud liidu tootjad vaatlusalusel perioodil täisvõimsusel ning järelikult võiks tootmine nõudluse suurenemisel samuti kasvada.
(195)
Tuleb rõhutada, et kuna vaatlusalune toode on tootmisharu ja kasutusotstarbe mõttes standardne, saavad kasutajad hinna ja kvaliteedi osas tarneallikat lihtsalt muuta. Meetmete rakendamine ei tohiks välistada võimalust importida vaatlusalust toodet teistest riikidest ja isegi Indiast, kui kaubandust subsideerimise tõttu moonutavad mõjud on kõrvaldatud.
(196)
Eespool esitatut silmas pidades ning arvesse võttes, et isegi kui Indiast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed mõjutaksid mõnda kasutajat teistega võrreldes tõenäoliselt rohkem, peetakse üldist mõju kasutajatele väikeseks.
7.4. Importijate huvid
(197)
Sõltumatud importijad tegid koostööd väga vähe. Üheksa importijat esitas valimi moodustamiseks vajaliku teabe, kuid vaid üks neist tegi koostööd. Selle äriühingu import moodustas uurimisperioodil Indiast pärit koguimpordist 7 %. Äriühing on meetmete kohaldamise vastu, sest India on vaieldamatult tema kõige olulisem tarnija. Kuigi meetmete kohaldamisel oleks kaasnevate kõrgemate kulude tõttu negatiivne mõju äriühingu kasumlikkusele, peaks importival äriühingul olema võimalik kanda vähemalt osa suurenenud kuludest üle oma klientidele.
(198)
Peale selle võivad importijad hakata kasutama teisi tarneallikaid, sealhulgas liidu tootmisharu ja muid eksportivaid riike.
(199)
Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et tasakaalustavate meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju importijate huvidele.
7.5. Järeldus liidu huvide kohta
(200)
Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.
(201)
Kui kaaluda subsiidiumivastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju - eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju - kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele väiksematele huvirühmadele.
8. ETTEPANEK AJUTISTE TASAKAALUSTAVATE MEETMETE KOHTA
(202)
Pidades silmas subsideerimise, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed, et subsideeritud import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.
8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(203)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud subsiidiumimarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(204)
Subsideerimise kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et iga meede peaks võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel.
(205)
Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase subsideeritud impordi kaalutud keskmise hinna - nagu see oli kindlaks tehtud põhjenduses 130 kirjeldatud hinna allalöömise arvutuste käigus - ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Sihtkasumiks seati esialgu 5 %, nagu on märgitud põhjenduses 148.
(206)
Seejärel väljendati võrdluses leitud erinevus protsendimäärana keskmisest CIF-koguimpordihinnast (vt põhjendus 208).
8.2. Ajutised meetmed
(207)
Eespool esitatut silmas pidades leiti, et kooskõlas algmääruse artikli 12 lõikega 1 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Indiast pärit teatava roostevaba terastraadi impordi suhtes ajutised tasakaalustavad meetmed, mis vastaksid subsiidiumi- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(208)
Eespool esitatu alusel on kindlaks määratud tasakaalustava tollimaksu määrad. Selleks võrreldi kahjumarginaale ja subsiidiumimarginaale, millest tulenevalt on kavandatud ajutiste tasakaalustavate tollimaksude määrad järgmised:
Äriühing
Subsiidiumi-marginaal
Kahju-marginaal
Esialgne tasakaalustav tollimaksumäär
Rajraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus Grupp
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Kõik muud äriühingud
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Paralleelse dumpinguvastase uurimisega seoses võib tõdeda, et vastavalt algmääruse artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikli 14 lõikele 1 ei tohi ühegi toote suhtes kehtida korraga dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu osutatud põhjendustes 29-112, käsitlevad kõik subsiidiumikavad ekspordi subsideerimist. Vaatlusaluste koostööd tegevate tootjate asjaomast ajutise dumpinguvastase tollimaksu määra kohandatakse vastavalt paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus.
(210)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti nende äriühingute puhul uurimise käigus kindlaks. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes sellise Indiast pärit vaatlusaluste toote impordi suhtes, mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, mida ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(211)
Kõik taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (9) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(212)
Et tagada subsiidiumivastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.
9. LÕPPSÄTE
(213)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks märgitakse, et käesolevas määruses tehtud järeldused tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise kohta on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse esialgne tasakaalustav tollimaks roostevaba terastraadi impordi suhtes, mis:
-
sisaldab vähemalt 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit ja 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi;
-
sisaldab 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi ja 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi;
on pärit Indiast ja mis praegu kuulub CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla.
2. Ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:
Äriühing
Tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3 %
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1 %
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1 %
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1 %
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1 %
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
0,0 %
B780
Lisas loetletud äriühingud
3,8 %
B781
Kõik muud äriühingud
4,3 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 30 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 31 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse nelja kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. maja 2013