NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 559/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro palivové články a vodík 2
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a na čl. 188 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3) určilo konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, jež mají být podporována, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru ve specifické oblasti společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku.
(3)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Evropský parlament a Rada tuto strategii schválily.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) (dále jen „Horizont 2020“) usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích podobu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování EU podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(5)
V souladu s nařízením Rady (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) by měla být společným podnikům založeným podle rozhodnutí (EU) č. 1982/2006/ES za podmínek stanovených v rozhodnutí 2013/743/EU poskytována další podpora.
(6)
Společný podnik pro palivové články a vodík založený nařízením Rady (ES) č. 521/2008 (6) prokázal potenciál vodíku jako nosiče energie a palivových článků jako konvertorů energie, díky nimž se otevírá cesta k čistým systémům, jež snižují emise, zvyšují bezpečnost dodávek energie a stimulují hospodářství. Průběžné hodnocení společného podniku pro palivové články a vodík obsažené ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů z roku 2011 nazvaném „Partnerství v oblasti výzkumu a inovací“ ukázalo, že společný podnik slouží jako platforma pro vytvoření pevného partnerství, pro využití pákového efektu veřejných a soukromých finančních prostředků a pro silné zapojení průmyslu, zejména malých a středních podniků. V nových cílech bylo rovněž zohledněno doporučení zvýšit činnost v oblasti výroby, ukládání a distribuce vodíku, obsažené v uvedeném hodnocení. Oblast výzkumu společného podniku by proto měla být i nadále podporována s cílem vyvíjet portfolio čistých, účinných a cenově dostupných řešení, a to až do okamžiku jejich uvedení na trh.
(7)
K tomuto účelu by měl být založen nový společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku (dále jen „společný podnik PČV 2“), který by měl nahradit společný podnik pro palivové články a vodík a stát se jeho nástupcem.
(8)
Pokračující podpora výzkumného programu v oblasti palivových článků a vodíku by měla rovněž zohlednit zkušenosti získané v souvislosti s činnostmi společného podniku pro palivové články a vodík, včetně výsledků jeho prvního průběžného hodnocení a výsledků doporučení zúčastněných stran. Tato pokračující podpora by měla být realizována pomocí struktury a pravidel lépe přizpůsobených danému účelu v zájmu zvýšení účinnosti a dosažení zjednodušení. Za tímto účelem by společný podnik PČV 2 měl přijmout finanční pravidla specifická z hlediska jeho potřeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7).
(9)
Jiní členové společného podniku pro palivové články a vodík než Unie vyjádřili písemně souhlas s tím, aby výzkumné činnosti v oblasti společného podniku pro palivové články a vodík byly prováděny v rámci struktury lépe přizpůsobené povaze partnerství veřejného a soukromého sektoru. Je vhodné, aby jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie přijali dopisem vyjadřujícím souhlas stanovy uvedené v příloze tohoto nařízení.
(10)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik PČV 2 měl poskytovat finanční podporu hlavně v podobě grantů udělovaných účastníkům na základě otevřených a soutěž umožňujících výzev k podávání návrhů.
(11)
Příspěvky od jiných členů než Unie a jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů by se neměly omezovat pouze na pokrytí správních nákladů společného podniku PČV 2 a na spolufinancování nezbytné k provádění výzkumně-inovačních akcí, která společný podnik PČV 2 podporuje. Jejich příspěvky by se měly vztahovat i na doplňkové činnosti, které mají provádět jiní členové než Unie nebo jejich ustavující subjekty či jejich přidružené subjekty a které jsou stanoveny v plánu doplňkových činností. Aby bylo možné získat patřičný přehled o pákovém efektu těchto doplňkových činností, měly by přispívat k širší společné technologické iniciativě v oblasti palivových článků a vodíku.
(12)
Každý způsobilý orgán se může stát účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů. V závislosti na požadavcích konkrétní politiky či na povaze a cíli akce uvedené v pracovním plánu lze vyžadovat, aby se účastníky staly ustavující subjekty jiného člena než Unie v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (8).
(13)
Skutečnost, že příspěvek Unie je vyšší než příspěvek od jiných členů než Unie, je opodstatněna zvláštností odvětví palivových článků a vodíku, zejména tím, že se stále jedná o odvětví nerozvinuté, v němž není zaručena návratnost investic a jehož hlavní přínosy jsou povahy společenské. S cílem podnítit větší reprezentativnost uskupení, jež jsou členy společného podniku PČV 2, a podpořit zapojení nových ustavujících subjektů do společné technologické iniciativy by měl být příspěvek Unie rozdělen do dvou splátek, z nichž by druhá měla být podmíněna splněním dodatečných závazků, zejména ze strany nových ustavujících subjektů.
(14)
Při hodnocení celkového dopadu společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku budou zohledněny investice všech jiných právních subjektů než Unie, které k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku přispívají. Náklady všech právních subjektů spojené s dodatkovými činnostmi, které nejsou součástí pracovního plánu společného podniku PČV 2 a které přispívají k dosažení cílů tohoto podniku, by měly být vykazovány po podpisu grantových dohod. Objem celkových investic do společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku se očekává ve výši nejméně 665 000 000 EUR.
(15)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem PČV 2 by měla být v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013. Společný podnik PČV 2 by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(16)
Společný podnik PČV 2 by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů iniciované společným podnikem PČV 2 by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik PČV 2 by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupnit příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(17)
Společný podnik PČV 2 by měl rovněž zohlednit definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) týkající se míry připravenosti špičkových technologií v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(18)
Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9).
(19)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(20)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku PČV 2 by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(21)
Interní auditor Komise by měl vůči společnému podniku PČV 2 vykonávat stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(22)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku PČV 2 udílet Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly vztahovat na finanční příspěvek Unie společnému podniku PČV 2 a měly by být v maximální možné míře sladěny s požadavky na orgány podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(23)
Společný podnik PČV 2 by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny potřebné informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů společného podniku PČV 2 by měl být zveřejněn.
(24)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik PČV 2 by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci zvláště k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku PČV 2, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(25)
Společný podnik pro palivové články a vodík byl založen na období do 31. prosince 2017. Společný podnik PČV 2 by měl poskytnout pokračující podporu výzkumnému programu pro palivové články a vodík prováděním zbývajících akcí zahájených podle nařízení (ES) č. 521/2008 v souladu s uvedeným nařízením. Přechod od společného podniku pro palivové články a vodík ke společnému podniku PČV 2 by měl být spojen a synchronizován s přechodem od sedmého rámcového programu k Horizontu 2020, aby bylo zajištěno optimální využití finančních prostředků, které jsou na výzkum k dispozici. V zájmu právní jistoty a přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 521/2008 mělo být zrušeno a měla by se stanovit přechodná ustanovení.
(26)
S ohledem na celkový cíl programu Horizont 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku PČV 2 měly v zásadě zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(27)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž založení společného podniku PČV 2 v zájmu posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku se zřizuje společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik PČV 2“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku PČV 2 k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději dne 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik PČV 2 nahrazuje společný podnik pro palivové články a vodík založený nařízením (ES) č. 521/2008 a je jeho nástupcem.
3. Společný podnik PČV 2 je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Společný PČV 2 má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou právo těchto členských států přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
5. Společný podnik PČV 2 má sídlo v Bruselu v Belgii.
6. Stanovy společného podniku PČV 2 jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
1. Společný podnik PČV 2 má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení (EU) č. 1291/2013, a zejména výzev Zajištěná, čistá a účinná energie a Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava, uvedených v příloze I části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku vytvořením silného, udržitelného a celosvětově konkurenceschopného odvětví palivových článků a vodíku v Unii.
2. Zejména se zaměří na:
a)
snížení nákladů na výrobu systémů palivových článků používaných v dopravních aplikacích a současné zvýšení jejich životnosti na úroveň schopnou konkurovat konvenčním technologiím;
b)
zvýšení elektrické účinnosti a trvanlivosti různých palivových článků používaných k výrobě elektřiny na úroveň schopnou konkurovat konvenčním technologiím při současném snížení nákladů;
c)
zvýšení energetické účinnosti výroby vodíku především prostřednictvím elektrolýzy vody a obnovitelných zdrojů a současné snížení provozních a kapitálových nákladů tak, aby kombinovaný systém výroby vodíku a konverze s využitím systému palivových článků byl schopen konkurovat alternativám výroby vodíku dostupným na trhu;
d)
prokázání ve velkém měřítku proveditelnosti využití vodíku k podpoře začlenění obnovitelných zdrojů energie do energetických systémů, mimo jiné jeho využitím jako konkurenceschopného média pro ukládání elektrické energie vyráběné z obnovitelných zdrojů energie;
e)
omezení používání kritických surovin definovaných EU, například používáním zdrojů s nízkým nebo nulovým obsahem platiny a recyklací nebo omezením či zamezením používání prvků vzácných zemin.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně prostředků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku PČV 2 činí až 665 000 000 EUR a tvoří jej:
a)
až 570 000 000 EUR odpovídajících příspěvku jiných členů společného podniku PČV 2 než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů v souladu s čl. 4 odst. 1;
b)
až 95 000 000 EUR odpovídajících dalším příspěvkům jiných členů společného podniku PČV 2 než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů, nad rámec minimální částky uvedené v čl. 4 odst. 1.
Finanční příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program Horizontu 2020, kterým se provádí Horizont 2020, v souladu s příslušnými ustanoveními čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) a článků 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny mezi Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem PČV 2.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a v článcích 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek do společného podniku PČV 2 v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek do společného podniku PČV 2 s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku PČV 2;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky programu Horizont 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku PČV 2, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky programu Horizont 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle jednotlivých funkčních skupin, platových tříd a kategorií, reklasifikací a veškerými změnami v počtu pracovníků.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie poskytnou - nebo zajistí, aby jejich ustavující subjekty či jejich přidružené subjekty poskytly - za období stanovené v článku 1 celkovou částkou ve výši nejméně 380 000 000 EUR.
2. Příspěvek uvedený v odstavci 1 tohoto článku tvoří:
a)
příspěvky do společného podniku PČV 2 stanovené v čl. 13 odst. 2 a 3 písm. b) stanov;
b)
věcné příspěvky od jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů ve výši nejméně 285 000 000 EUR za období stanovené v článku 1, které sestávají z nákladů, jež ponesou při provádění doplňkových činností nad rámec pracovního plánu společného podniku PČV 2 přispívajících k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti palivových článků a vodíku. Tyto náklady mohou v souladu s platnými pravidly a postupy podporovat i jiné programy financování Unie. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů či jejich přidružených subjektů.
Na náklady uvedené v písmeně b) prvního pododstavce nelze od společného podniku PČV 2 získat finanční podporu. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu doplňkových činností, kde musí být uvedena odhadovaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie podávají do 31. ledna každého roku správní radě společného podniku PČV 2 zprávu o hodnotě příspěvků podle odstavce 2 za každý z předchozích rozpočtových roků.
4. Pro účely ocenění příspěvků podle odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 13 odst. 3 písm. b) stanov se náklady určují v souladu s obvyklými postupy účtování nákladů používanými dotčenými subjekty, platnými účetními standardy země, ve které je subjekt usazen, a platnými mezinárodními účetními standardy a mezinárodními standardy účetního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. Vyvstanou-li na základě osvědčení jakékoli pochybnosti, může metodu ocenění společný podnik PČV 2 ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti společný podnik PČV 2 ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku PČV 2 ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace podle čl. 21 odst. 2 stanov, jestliže jiní členové společného podniku PČV 2 než Unie nebo jejich ustavující subjekty či jejich přidružené subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují, poskytují pouze částečně nebo poskytují opožděně. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které jiným členům společného podniku PČV 2 než Unii vznikly dříve, než bylo rozhodnutí o ukončení, úměrném snížení nebo pozastavení finančního příspěvku společnému podniku PČV 2 oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik PČV 2 přijme svá zvláštní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (10).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku PČV 2 se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (11) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku PČV 2 pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku PČV 2, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijme vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku PČV 2, v němž je uveden počet dočasných pracovních míst podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních pracovníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku PČV 2 tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní pracovníci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik PČV 2.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik PČV 2 může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci společného podniku PČV 2. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky musí být zahrnut do informací o zaměstnancích podle čl. 6 odst. 4, a to v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku PČV 2 a pro využití stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik PČV 2 a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku PČV 2
1. Smluvní odpovědnost společného podniku PČV 2 se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik PČV 2 v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku PČV 2 týkající se odpovědnosti podle odstavců 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje společného podniku PČV 2 a jsou hrazeny ze zdrojů společného podniku PČV 2.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik PČV 2.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora a rozhodné právo
1. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách anebo smlouvách uzavřených společným podnikem PČV 2 nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku PČV 2 při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem PČV 2 a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na které se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém má společný podnik PČV 2 sídlo.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku PČV 2, v němž posoudí zejména míru účasti na nepřímých akcích a příspěvky na tyto akce ze strany ustavujících subjektů jiných členů než Unie či jejich přidružených subjektů, jakož i jiných právnických subjektů. O tomto hodnocení Komise vyhotoví zprávu, která bude obsahovat závěry hodnocení a připomínky Komise. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení společného podniku PČV 2 se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení podle odstavce 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku PČV 2, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 21 stanov provede Komise závěrečné hodnocení společného podniku PČV 2. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku PČV 2 Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech společného podniku PČV 2.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik PČV 2 v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik PČV 2 umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným Komisí nebo společným podnikem PČV 2, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou financovanými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, smlouvy, dohody a rozhodnutí vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která Komisi, společný podnik PČV 2, Účetní dvůr a úřad OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik PČV 2 prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik PČV 2 přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14). Společný podnik PČV 2 přijme opatření nezbytná k tomu, aby vnitřní vyšetřování prováděné úřadem OLAF usnadnil.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik PČV 2 ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech společného podniku PČV 2.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku PČV 2 se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (15).
2. Správní rada společného podniku PČV 2 může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem PČV 2 podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem PČV 2 se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením je společný podnik PČV 2 považován za financující subjekt a poskytuje finanční podporu na nepřímé akce, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1290/2013 mohou pracovní plány stanovit další odůvodněné podmínky podle konkrétních požadavků politiky nebo podle povahy a cílů dané akce.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik PČV 2 a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát společnému podniku PČV 2 poskytne.
Článek 19
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 521/2008 se zrušuje.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, akce zahájené podle nařízení (ES) č. 521/2008 a finanční závazky, jež jsou s těmito akcemi spojeny, se až do doby svého ukončení řídí i nadále uvedeným nařízením.
Průběžné hodnocení podle čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení obsahuje závěrečné hodnocení společného podniku pro palivové články a vodík podle nařízení (ES) č. 521/2008.
3. Toto nařízení se nedotýká práv a povinností zaměstnanců přijatých podle nařízení (ES) č. 521/2008.
Pracovní smlouvy zaměstnanců, na které odkazuje první pododstavec, lze obnovit na základě tohoto nařízení a v souladu se služebním řádem a pracovním řádem.
Zejména výkonný ředitel jmenovaný na základě nařízení (ES) č. 521/2008 je po zbývající dobu funkčního období pověřen funkcemi výkonného ředitele, jak jsou stanoveny v tomto nařízení, s účinkem od 27. června 2014. Ostatní podmínky smlouvy zůstávají beze změny.
4. Nedohodnou-li se členové podle nařízení (ES) č. 521/2008 jinak, veškerá práva a povinnosti včetně aktiv, dluhů nebo závazků členů podle nařízení (ES) č. 521/2008 se převádějí na členy podle tohoto nařízení.
5. Veškeré nevyužité prostředky podle nařízení (ES) č. 521/2008 se převádějí na společný podnik PČV 2.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 559/2014,
6. mai 2014,
kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1982/2006/EÜ (2).
(2)
Nõukogu otsuses 2006/971/EÜ (3) määratleti konkreetsed toetatavad avaliku ja erasektori partnerlused, sealhulgas kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse avaliku ja erasektori partnerlus.
(3)
Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvustrateegia” („strateegia „Euroopa 2020” ”) rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada liidus arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on strateegia „Euroopa 2020” heaks kiitnud.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (4) („raamprogramm „Horisont 2020” ”) seatakse sihiks rohkem mõjutada teadusuuringuid ja innovatsiooni, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluse vormis sellistes tähtsates valdkondades, kus teadusuuringute ja innovatsiooniga saaks kaasa aidata liidu laiemate konkurentsieesmärkide saavutamisele, erainvesteeringute suurendamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Need partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud osalust, nad peaksid vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega. Nende partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tulemuslik ja tõhus ning andma suurele hulgale oma konkreetsetes valdkondades aktiivsetele sidusrühmadele võimaluse osaleda. Liit võib kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013 osaleda nendes avaliku ja erasektori partnerlustes rahalise osaluse kaudu ühisettevõtetes, mis on asutatud otsusega nr 1982/2006/EÜ Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 187 alusel.
(5)
Kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013 ja nõukogu otsusega 2013/743/EL (5) tuleks täiendavat toetust otsuse nr 1982/2006/EÜ kohaselt asutatud ühisettevõtetele anda otsuses 2013/743/EL sätestatud tingimustel.
(6)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 521/2008 (6) on näidanud vesiniku potentsiaali energiakandjana ja kütuseelementide potentsiaali energia muundajatena, mis on aluseks puhaste energiasüsteemide väljaarendamiseks, mis vähendavad heidet, parandavad energiajulgeolekut ja ergutavad majandust. Komisjoni 2011. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas” esitatud kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte vahehindamine on näidanud, et ühisettevõte on olnud platvormiks tugevale partnerlusele, avaliku ja erasektori rahastamise võimendamisele ja tööstuse, eelkõige VKEde, ulatuslikule kaasamisele. Kõnealuses hindamises soovitati ka laiendada vesiniku tootmise, säilitamise ja jaotusvõrgu väljaarendamisega seotud tegevust. Seetõttu peaks ühisettevõtte uurimistöö valdkondi jätkuvalt toetama eesmärgiga arendada puhaste, tõhusate ja taskukohaste lahendustega projekte kuni uute toodete turuleviimiseni.
(7)
Selleks tuleks asutada kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks uus ühisettevõtte („kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte”), mis peaks asendama kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtet ja olema selle õigusjärglane.
(8)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadusprogrammide toetamise jätkamisel tuleks arvestada ka kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte tegevusest saadud kogemust, sealhulgas komisjoni esimese vahehindamise ja sidusrühmadelt saadud soovituste tulemusi. Kõnealuse toetamise jätkamisel tuleks kasutada eesmärgipärasemat struktuuri ja eeskirju, et suurendada tegevuse tõhusust ja tagada selle lihtsustamine. Selleks peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte võtma vastu spetsiaalselt enda vajadustele kohandatud finantseeskirjad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (7).
(9)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte muud liikmed kui liit on väljendanud kirjalikku nõusolekut teadusuuringute jätkamiseks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte valdkonnas avaliku ja erasektori partnerluse laadile paremini sobiva ülesehitusega. On asjakohane, et kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte muud liikmed kui liit kiidavad käesoleva määruse lisas sisalduva põhikirja heaks kinnituskirjaga.
(10)
Oma eesmärkide saavutamiseks peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte pakkuma osalejatele finantstoetust peamiselt toetuste vormis, lähtudes avatud ja konkurentsipõhistest projektikonkurssidest.
(11)
Muude liikmete kui liidu ja nende koosseisuliste üksuste või nendega seotud üksuste osalus ei tohiks piirduda ainult kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte halduskuludega ning kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teisest ühisettevõttest toetatava teadus- ja innovatsioonitegevuse elluviimiseks nõutava kaasrahastamisega. Nende osalused peaksid hõlmama ka muude liikmete kui liidu või nende koosseisuliste üksuste või nendega seotud üksuste lisategevust, mida täpsustatakse täiendavas tegevuskavas. Võimendavast mõjust korraliku ülevaate saamiseks peaks kõnealune lisategevus esindama panustamist laiemasse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisesse tehnoloogiaalgatusse.
(12)
Valitud projektides võib osaleda või neid projekte võib koordineerida iga kõlblik asutus. Lähtudes konkreetsetest poliitikanõuetest või töökavas sätestatud meetmete laadist ja eesmärgist võidakse nõuda, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 (8), oleksid osalejateks muu liikme kui liidu koosseisulised üksused.
(13)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna eripära tõttu ja eriti seetõttu, et sellel alal ei ole veel tehnilist küpsust saavutatud, ei tooda investeeringud veel tulu ning kuna selle peamiseks hüveks on sellest ühiskonnale saadav kasu, on põhjendatud, et liidu osalus on suurem kui muude liikmete osalus. Et soodustada kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte liikmete suuremat esindatust ja et toetada uute koosseisuliste liikmete osalemist ühises tehnoloogiaalgatuses, tuleks liidu osalus jagada kahte osasse, millest teine oleks seotud täiendavate kohustuste võtmisega eelkõige uute koosseisuliste liikmete poolt.
(14)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühise tehnoloogiaalgatuse üldises mõjuhinnangus võetakse arvesse kõigi muude juriidiliste isikute kui liidu investeeringuid, millega edendatakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärke. Kõigi juriidiliste isikute kulud, mis on tekkinud väljaspool kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte töökava selliste täiendavate meetmete võtmisel, mis aitavad kaasa kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele, tuleks deklareerida toetuslepingute allkirjastamisel. Selliste kütuseelementide ja vesiniku ühisesse tehnoloogiaalgatusse suunatavate investeeringute kogusumma on eeldatavalt vähemalt 665 000 000 eurot.
(15)
Osalemine kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes peaks olema kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013. Lisaks peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte tagama kõnealuste eeskirjade ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni vastu võetud asjakohastele meetmetele.
(16)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte peaks avatuse ja läbipaistvuse tagamise ning osalemise lihtsustamise eesmärgil kasutama elektroonilisi vahendeid, mida haldab komisjon. Seetõttu tuleks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte projektikonkursid samuti avaldada ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon. Lisaks peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte avalikustama asjakohased andmed projektitaotluste, taotlejate, toetuste ja osalejate kohta ning need tuleks lisada raamprogrammi „Horisont 2020” aruandluse ja levitamise elektroonilistesse süsteemidesse, mida haldab komisjon, tehes seda asjakohases formaadis ja järgides ajakava, mis on kooskõlas komisjoni aruandluskohustustega.
(17)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte peaks ka võtma tehnoloogiauuringute, tootearenduse ja tootetutvustuse meetmete liigitamisel arvesse tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi.
(18)
Liidu rahalist osalust tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja asjaomaste eelarve kaudse täitmise eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (9).
(19)
Lihtsustamise eesmärgil tuleks kõigi poolte halduskoormust vähendada. Vältida tuleks topeltauditeid ning ülemäärasel hulgal dokumente ja aruandlust. Käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid tuleks teha kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013.
(20)
Liidu ning kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte teiste liikmete finantshuve tuleks kogu kulutuste tegemise tsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete abil, mille seas on rikkumiste ennetamine, avastamine ja uurimine, kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmine ning vajaduse korral haldus- ja rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(21)
Komisjoni siseaudiitoril peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte suhtes olema samad volitused nagu komisjoni suhtes.
(22)
Pidades silmas ühisettevõtete eripära ja praegust staatust ning vajadust tagada järjepidevus seitsmenda raamprogrammiga, tuleks ühisettevõtete suhtes jätkuvalt kohaldada eraldiseisvat eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. Erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikest 7 ja artiklist 209 peaks heakskiidu kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eelarve täitmisele andma Euroopa Parlament, kes teeb seda nõukogu soovituse põhjal. Seetõttu ei tuleks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõudeid kohaldada liidu poolt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teisele ühisettevõttele antava rahalise osaluse suhtes, vaid need tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada aruandlusnõuetega, mis on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 208 sätestatud asutuste jaoks. Raamatupidamisarvestust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust peaks auditeerima kontrollikoda.
(23)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt ning õigeaegselt edastama kogu asjaomase teabe oma asjakohastele organitele ning edendama sellele vastavalt oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevust. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte organite töökorrad tuleks teha üldsusele kättesaadavaks.
(24)
Raamprogrammiga „Horisont 2020” tuleks toetada teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte arendama tihedaid sidemeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, mille abil saab eelkõige aidata suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkust kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte tegevusvaldkonnas ning toetada jõupingutusi aruka spetsialiseerumise alal.
(25)
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte loodi ajavahemikuks, mis kestab kuni 31. detsembrini 2017. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte peaks jätkuvalt toetama kütuseelementide ja vesiniku teadusuuringute programmi, rakendades kooskõlas määrusega (EÜ) nr 521/2008 kõnealuse määruse alusel algatatud ülejäänud meetmeid. Üleminek kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttelt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teisele ühisettevõttele tuleks ühtlustada ja sünkroniseerida üleminekuga seitsmendalt raamprogrammilt raamprogrammile „Horisont 2020”, et tagada teadusuuringuteks saadaolevate vahendite optimaalne kasutus. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 521/2008 ning kehtestada üleminekusätted.
(26)
Arvestades raamprogrammi „Horisont 2020” üldeesmärki, milleks on lihtsustamine ja suurem sidusus, tuleks kõigi kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte projektikonkursside läbiviimisel võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust.
(27)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte asutamine tööstuslike teadusuuringute ja innovatsiooni tugevdamiseks kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda dubleerimise vältimise eesmärgil, kriitilist massi säilitades ning avalike vahendite optimaalset kasutamist tagades paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Asutamine
1. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte („ühisettevõte FCH2”) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2024. Et võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust, algatatakse ühisettevõtte FCH2 projektikonkursid hiljemalt 31. detsembril 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse algatada hiljemalt 31. detsembril 2021.
2. Ühisettevõte FCH2 asendab määrusega (EÜ) nr 521/2008 loodud ühisettevõtte FCH ning on selle õigusjärglane.
3. Ühisettevõte FCH2 on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 osutatud asutus, kelle ülesanne on rakendada avaliku ja erasektori partnerlust.
4. Ühisettevõte FCH2 on juriidiline isik. Ühisettevõttel FCH2 on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle liikmesriigi seadustele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.
5. Ühisettevõtte FCH2 asukoht on Belgias Brüsselis.
6. Ühisettevõtte FCH2 põhikiri on esitatud lisas.
Artikkel 2
Eesmärgid
1. Ühisettevõtte FCH2 eesmärgid on järgmised:
a)
aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamisele ning eelkõige nõukogu otsuse 2013/743/EL I lisa III osa turvalise, puhta ja tõhusa energia ning aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi väljakutsete rakendamisele;
b)
aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori.
2. Eelkõige on ühisettevõttel FCH2 järgmised ülesanded:
a)
vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende eluiga tasemeni, mis on võimeline konkureerima tavatehnoloogiaga;
b)
suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrienergia kasutegurit ja vastupidavust tasemeni, mis on võimeline konkureerima tavatehnoloogiaga, vähendades samal ajal kulusid,;
c)
suurendada vesiniku peamiselt vee elektrolüüsi teel ja taastuvatest energiaallikatest tootmise energiatõhusust, vähendades tegevus- ja kapitalikulusid, et vesiniku tootmise ja kütuseelementide süsteemi abil vesiniku muundamise kombineeritud süsteem oleks võimeline konkureerima teiste turul saadaolevate elektri tootmise lahendustega,
d)
näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku kui taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia konkurentsivõimelise energiasalvestina;
e)
vähendada ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainena määratletud ressursside kasutamist, näiteks vähese plaatinasisaldusega või plaatinavaba tooraine kasutamise ning haruldaste muldmetallide ringlussevõtu või kasutamise vähendamise või vältimise teel.
Artikkel 3
Liidu rahaline osalus
1. Liidu rahaline osalus, kaasa arvatud EFTA assigneeringud, ühisettevõtte FCH2 haldus- ja tegevuskulude katmiseks on kuni 665 000 000 eurot, mis koosneb järgmisest:
a)
kuni 570 000 000 eurot vastavalt artikli 4 lõikes 1 sätestatud ühisettevõtte FCH2 muude liikmete kui liidu või sellesse kuuluvate üksuste või nendega seotud üksuste osalusele;
b)
kuni 95 000 000 eurot vastavalt artikli 4 lõikes 1 sätestatud miinimumsummat ületavale ühisettevõtte FCH2 muude liikmete kui liidu või sellesse kuuluvate üksuste või nendega seotud üksuste täiendavale osalusele.
Liidu rahaline osalus makstakse üldeelarves raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammile eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktiga iv ning artiklitega 60 ja 61 kõnealuse määruse artiklis 209 osutatud asutustele.
2. Liidu rahalise osaluse eraldamise kord kehtestatakse delegeerimislepinguga ja iga-aastaste rahaliste vahendite ülekandmise lepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõtte FCH2 vahel.
3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeerimisleping käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikes 3 ja artiklites 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 40 nimetatud aspekte ja muu hulgas järgmist:
a)
ühisettevõtte FCH2 osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL II lisas nimetatud asjakohaste tulemusnäitajatega;
b)
ühisettevõtte FCH2 osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL III lisas nimetatud järelevalvega;
c)
ühisettevõtte FCH2 toimimisega seotud spetsiifilised tulemusnäitajad;
d)
nende andmete esitamise kord, mida on vaja, et võimaldada komisjonil täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, mis hõlmavad andmete esitamise korda ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;
e)
sätted, mis käsitlevad ühisettevõtte FCH2 projektikonkursside avaldamist eelkõige ühtses osalejate portaalis ning muude raamprogrammi „Horisont 2020” elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;
f)
inimressursside kasutamine ja muutmine, eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria alusel värbamine, ümberklassifitseerimine ning töötajate arvu muutmine.
Artikkel 4
Muude liikmete kui liidu osalus
1. Ühisettevõtte FCH2 muud liikmed kui liit tasuvad või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta koguosaluse vähemalt 380 000 000 eurot artiklis 1 nimetatud ajavahemiku jooksul.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud osalus koosneb järgmisest:
a)
põhikirja artikli 13 lõikes 2 ning artikli 13 lõike 3 punktis b sätestatud osalused ühisettevõttesse FCH2;
b)
vähemalt 285 000 000 euro ulatuses muude liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate või nendega seotud üksuste poolt artiklis 1 osutatud ajavahemiku jooksul tehtud mitterahaline osalus, mis seisneb nende kulude kandmises, mis neil on tekkinud väljaspool ühisettevõtte FCH2 töökava selliste meetmete võtmisel, mis aitavad kaasa kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele. Neid kulusid võib toetada muudest liidu rahastamisprogrammidest kooskõlas kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega. Sellistel juhtudel ei asenda liidu rahastamine muude liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste või nendega seotud üksuste mitterahalist osalust.
Esimese lõigu punktis b osutatud kulude jaoks ei anta ühisettevõtte FCH2 poolset rahalist toetust. Vastav tegevus määratakse kindlaks iga-aastases lisategevuste kavas, milles näidatakse sellise osaluse hinnanguline väärtus.
3. Ühisettevõtte FCH2 muud liikmed kui liit annavad iga aasta 31. jaanuariks ühisettevõtte FCH2 juhatusele aru igal eelneva eelarveaasta lõike 2 kohaselt makstud osaluse väärtusest.
4. Käesoleva artikli lõike 2 punktis b ning põhikirja artikli 13 lõike 3 punktis b osutatud osaluse väärtuse hindamiseks määratakse kindlaks kulud vastavalt asjaomaste üksuste tavapärastele kuluarvestustavadele, üksuse asukohariigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ning kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja rahvusvahelistele finantsaruandluse standarditele. Kulusid tõendab asjaomase üksuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor. Juhul kui tõendamise sisus peaks esinema ebamäärasust, võib ühisettevõte FCH2 kontrollida väärtuse hindamise meetodit. Ühisettevõte FCH2 ega ükski liidu asutus ei auditeeri käesoleva määruse kohaldamisel lisategevuse käigus tekkinud kulusid.
5. Komisjon võib liidu rahalise osaluse teises ühisettevõttes lõpetada või peatada, seda proportsionaalselt vähendada või algatada põhikirja artikli 21 lõikes 2 osutatud lõpetamismenetluse, kui ühisettevõtte FCH2 muud liikmed kui liit või nende koosseisu kuuluvad või nendega seotud üksused jätavad käesoleva artikli lõikes 2 osutatud osalusega seotud kohustused täitmata või täidavad need üksnes osaliselt või liiga hilja. Komisjoni otsus ei takista muude ühisettevõtte FCH2 liikmete kui liidu poolt juba kantud rahastamiskõlblike kulude hüvitamist liidu rahalise osaluse lõpetamise, peatamise või selle proportsionaalselt vähendamise otsusest teisele ühisettevõttele FCH2 teavitamise ajaks.
Artikkel 5
Finantseeskirjad
Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 12 kohaldamist, võtab ühisettevõte FCH2 vastu eraldi finantseeskirjad vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 209 ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 110/2014 (10).
Artikkel 6
Töötajad
1. Ühisettevõtte FCH2 töötajate suhtes kohaldatakse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (11) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad” ja „teenistustingimused”) ning personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks liidu institutsioonide ühiselt vastuvõetud eeskirju.
2. Juhatus kasutab ühisettevõtte FCH2 töötajate suhtes volitusi, mis on antud personalieeskirjades ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule, ning volitusi, mis on antud teenistustingimustes lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule („ametisse nimetava asutuse volitused”).
Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse tegevdirektorile asjaomase ametisse nimetava asutuse volitused ja määratakse tingimused, mille alusel saab kõnealust delegeerimist peatada. Tegevdirektoril on õigus neid volitusi edasi delegeerida.
Erandlikel asjaoludel võib juhatus otsusega ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja viimase poolt volituste edasidelegeerimise. Sellisel juhul rakendab juhatus ametisse nimetava asutuse volitusi ise või delegeerib need ühele oma liikmetest või mõnele muule ühisettevõtte FCH2 töötajale kui tegevdirektor.
3. Juhatus võtab vastu personalieeskirjade ning teenistustingimuste asjakohased rakenduseeskirjad kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110.
4. Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte FCH2 ametikohtade loetelus, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte FCH2 aastaeelarvega.
5. Ühisettevõtte FCH2 personal koosneb ajutistest töötajatest ja lepingulistest töötajatest.
6. Kõik personalikulud kannab ühisettevõte FCH2.
Artikkel 7
Riikide lähetatud eksperdid ja praktikandid
1. Ühisettevõte FCH2 võib kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kelle tööandja ei ole ühisettevõte FCH2. Riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides lisatakse artikli 6 lõike 4 kohasele teabele töötajate kohta kooskõlas aastaeelarvega.
2. Juhatus võtab vastu otsuse, millega kehtestatakse riikide ekspertide ühisettevõttesse FCH2 lähetamise ja praktikantide kasutamise eeskirjad.
Artikkel 8
Privileegid ja immuniteedid
Ühisettevõte FCH2 ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.
Artikkel 9
Ühisettevõtte FCH2 vastutus
1. Ühisettevõtte FCH2 lepingulist vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete, otsuste ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.
2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte FCH2 kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele põhimõtetele.
3. Kõiki ühisettevõtte FCH2 makseid seoses lõikes 1 või 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte FCH2 kuludena ning need kaetakse tema vahenditest.
4. Ühisettevõte FCH2 kannab ainuvastutust kõigi oma kohustuste täitmise eest.
Artikkel 10
Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus
1. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub:
a)
vaidluste lahendamine tulenevalt ühisettevõtte FCH2 kokkulepetes, lepingutes või otsustes sisalduvatest vahekohtuklauslitest;
b)
ühisettevõtte FCH2 töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine;
c)
mis tahes ühisettevõtte FCH2 ja tema töötajate vaheliste vaidluste lahendamine personalieeskirjades ning teenistustingimustes sätestatud piirides ja tingimustel.
2. Käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte FCH2 asukohariigi õigust.
Artikkel 11
Hindamine
1. Komisjon viib 30. juuniks 2017 sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte FCH2 vahehindamise, mille käigus hinnatakse eelkõige nii muude liikmete kui liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste või nendega seotud üksuste kui ka muude juriidiliste isikute kaudsetes meetmetes osalemise ja nendele meetmetele makstava osaluse määra. Komisjon koostab kõnealuse hindamise kohta aruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon edastab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2017. Ühisettevõtte FCH2 vahehindamise tulemusi võetakse arvesse määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 32 osutatud põhjalikul hindamisel ja vahehindamisel.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahehindamise järelduste alusel võib komisjon tegutseda artikli 4 lõike 5 kohaselt või astuda muid vajalikke samme.
3. Kuue kuu jooksul pärast teise ühisettevõtte lõpetamist, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast põhikirja artiklis 21 osutatud lõpetamismenetluse algatamist korraldab komisjon teise ühisettevõtte lõpphindamise. Kõnealuse lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 12
Eelarve täitmise heakskiitmine
Erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikest 7 ja artiklist 209 kiidab ühisettevõtte FCH2 eelarve täitmise heaks Euroopa Parlament, kes teeb seda nõukogu soovituse põhjal ning järgides ühisettevõtte FCH2 finantseeskirjades sätestatud menetlust.
Artikkel 13
Järelauditid
1. Kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditeid teeb ühisettevõte FCH2 kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 29, osana raamprogrammi „Horisont 2020” kaudsetest meetmetest.
2. Komisjon võib teha käesoleva artikli lõikes 1 osutatud auditeid ise. Sellisel juhul teeb ta seda kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, eelkõige määruste (EL, Euratom) nr 966/2012, (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 sätetega.
Artikkel 14
Liikmete finantshuvide kaitse
1. Ühisettevõte FCH2 annab komisjoni töötajatele ja ühisettevõtte FCH2 või komisjoni volitatud teistele isikutele, samuti kontrollikojale auditite tegemiseks vajaliku juurdepääsu oma tegevuskohtadele ja objektidele ning kogu teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.
2. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja ülevaatusi kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (13), et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust seoses käesoleva määruse alusel rahastatava kokkuleppe, otsuse või lepinguga.
3. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, peavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud, kokkulepped ja otsused hõlmama sätteid, mis annavad komisjonile, teisele ühisettevõttele, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge volituse nende vastavate pädevuste kohaselt selliseid auditeid ja uurimisi teha.
4. Ühisettevõte FCH2 tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.
5. Ühisettevõte FCH2 ühineb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust (14). Ühisettevõte FCH2 võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks.
Artikkel 15
Konfidentsiaalsus
Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, tagab ühisettevõte FCH2 sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada ühisettevõtte FCH2 liikmete või selle tegevuses osalejate huve.
Artikkel 16
Läbipaistvus
1. Ühisettevõtte FCH2 valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (15).
2. Ühisettevõtte FCH2 juhatus võib võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.
3. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 10 kohaldamist, võib ühisettevõtte FCH2 poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste kohta esitada ombudsmanile kaebuse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud tingimustele.
Artikkel 17
Osalemis- ja levitamiseeskirjad
Ühisettevõtte FCH2 rahastatavate meetmete suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 1290/2013. Nimetatud määruse kohaselt käsitatakse ühisettevõtet FCH2 rahastamisasutusena, kes annab põhikirja artiklis 1 sätestatud rahalist toetust kaudsetele meetmetele.
Määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 9 lõike 5 kohaselt võib töökavadega sätestada põhjendatud lisatingimusi, lähtudes konkreetsetest poliitikanõuetest või meetme laadist ja eesmärgist.
Artikkel 18
Asukohariigi toetus
Ühisettevõte FCH2 ja tema asukohariik võivad sõlmida halduslepingu, milles käsitletakse privileege ja immuniteete ning kõnealuse riigi poolt ühisettevõttele FCH2 antavat muud toetust.
Artikkel 19
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1. Määrus (EÜ) nr 521/2008 tunnistatakse kehtetuks.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, jätkub määruse (EÜ) nr 521/2008 kohaselt algatatud meetmete ja nendega seotud rahaliste kohustuste haldamine kuni nende lõpuleviimiseni nimetatud määruse alusel.
Käesoleva määruse artikli 11 lõikes 1 osutatud vahehindamine sisaldab ühisettevõtte FCH2 määruse (EÜ) nr 521/2008 kohast lõpphindamist.
3. Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 521/2008 alusel värvatud töötajate õigusi ega kohustusi.
Esimeses lõigus osutatud töötajate töölepinguid võib uuendada käesoleva määruse alusel kooskõlas personalieeskirjade ja teenistustingimustega.
Eelkõige nimetatakse määruse (EÜ) nr 521/2008 kohaselt ametisse nimetatud tegevdirektor alates 27. juunist 2014 järelejäänud ametiajaks ametisse, et täita käesolevas määruses sätestatud tegevdirektori ülesandeid. Muid lepingutingimusi ei muudeta.
4. Kui liikmed ei ole määruse (EÜ) nr 521/2008 alusel teisiti kokku leppinud, kantakse kõik määruse (EÜ) nr 521/2008 kohaste liikmete õigused ja kohustused, sealhulgas vara, võlad ja kohustused, üle käesoleva määruse kohastele ühisettevõtte FCH2 liikmetele.
5. Kõik määruse (EÜ) nr 521/2008 kohased kasutamata assigneeringud kantakse üle ühisettevõttele FCH2.
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 6. mai 2014