ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
ze dne 23. července 2014
o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).
(8)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).
(9)
V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(10)
Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.
(11)
Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.
(12)
Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(13)
Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.
(14)
Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.
(16)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(17)
Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.
(18)
Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(19)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
1.2.1. Postup týkající se banky ATE
(20)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).
(21)
Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.
(22)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.
(23)
V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.
(24)
V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.
(25)
V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.
(26)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).
1.2.2. Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku
(27)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.
(28)
Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.
(29)
Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.
(30)
Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.
(31)
Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).
(32)
Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(33)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP (v %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem
Celková nominální hodnota
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(35)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(36)
V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(37)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(38)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).
(39)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(40)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(41)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(42)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(43)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(45)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(46)
Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).
(47)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(48)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisté úrokové výnosy
1 207
1 194
1 047
1 664
Provozní výnosy celkem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové provozní náklady
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Příjmy před rezervami
625
405
989
525
Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
(5 911)
Záporný goodwill
351
3 810
Čistý zisk/ztráta
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
31. prosinec 2010
31. prosinec 2011
31. prosinec 2012 (31)
31. prosinec 2013 (32)
Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiva celkem
57 561
49 352
70 408
92 010
Vlastní kapitál celkem (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.
(50)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.
(51)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.
(52)
Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
2.2.1. Nabytí banky ATE
(53)
Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.
(54)
Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.
(55)
V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.
(57)
Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.
(58)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.
(59)
Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.
(60)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.
(61)
Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).
(62)
Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.
(63)
Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(64)
Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.
2.2.2. Nabytí banky Geniki
(65)
Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).
(66)
Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.
(67)
Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.
(68)
Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.
(69)
Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.
2.2.3. Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku
(70)
Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.
(71)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.
(72)
Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.
(73)
V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).
Tabulka 6
Převedené činnosti tří kyperských bank
Převedené činnosti
Aktiva
Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu
Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu
Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)
Závazky
Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku
Zdroj:
Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.
(74)
Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.
(75)
Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.
(76)
Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.
(77)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.
2.2.4. Nabytí banky MBG
(78)
Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).
(79)
Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.
(80)
Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.
(81)
Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.
2.2.5. Přehled společných účinků akvizic
(82)
Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.
Tabulka 7
Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku
31.12.2012
Pouze Řecko
Banka Piraeus samostatně
ATE
Geniki
Kyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvěry
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
část nové skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvěry
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
část nové skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
část nové skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaměstnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
část nové skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
část nové skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(83)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(84)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).
(85)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(86)
V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.
(87)
Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(88)
Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(89)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(90)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.
(91)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(92)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
(v mil. EUR)
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
(v mil. EUR) (48)
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(93)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(94)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.
(95)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(96)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(97)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(98)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)
(99)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).
(100)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2
(101)
Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:
(i)
částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;
(ii)
částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;
(iii)
částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).
(102)
Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.
(103)
Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.
(104)
Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.
(105)
Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.
(106)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).
(107)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)
2.3.4.1. Opatření podpory ve prospěch banky ATE
(108)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.
(109)
V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.
(110)
Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.
(111)
Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.
2.3.4.2. Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)
(112)
Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.4.1. Domácí operace
(113)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.
(114)
Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(115)
Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.
(116)
V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.
Tabulka 9
Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014
Období
2011
2012
2013
1. pololetí 2014
Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice
360
918
1 316
1 037
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
346
889
1 037
899
Celkový počet uzavřených poboček během období
14
29
279
138
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(117)
V období 2011-2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.
Tabulka 10
Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010-2013
Období
2011
2012
2013
Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice
6 370
12 616
18 628
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
6 172
12 365
16 558
Snížení počtu zaměstnanců
198
251
2 070
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(118)
V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]
(119)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.
(120)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).
(121)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.
(122)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).
(123)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(124)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).
(125)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.
(126)
V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).
(127)
Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).
(128)
Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.
(129)
Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.
(130)
Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(131)
Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.
(132)
Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(133)
V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(134)
Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).
2.5. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(135)
Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(136)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).
(137)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]
(138)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.
(139)
Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).
(140)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).
(141)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).
(142)
Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).
(143)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).
(144)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(145)
Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(146)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).
(147)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(148)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(149)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS
(150)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(151)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.
(152)
Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.
(153)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).
(154)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.
(155)
Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(159)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.
(160)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(161)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(163)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU
6.1. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE
(167)
V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.
(168)
V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus - zahrnující převedené činnosti banky ATE - umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.
(169)
Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.
6.2. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
6.2.1. Existence státní podpory a její výše
(170)
Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(171)
Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).
(172)
Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.
(173)
Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).
(174)
Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.
(175)
Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(176)
Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce státní podpory
(177)
Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.
(178)
Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).
(179)
Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost - tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.
(180)
Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.
6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(181)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(182)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).
(183)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(184)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(185)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
(a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
(b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
(c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(186)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(187)
Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
(188)
Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.
6.2.3. Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1. Vhodnost
(189)
Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.
(190)
Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.2.3.2. Nezbytnost
(191)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.
(192)
V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.
(193)
Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.
(194)
Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.
6.2.3.3. Přiměřenost
(195)
Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.
(196)
Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).
(197)
Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.3.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(198)
Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(199)
Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.1. Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem
(200)
V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.
(201)
Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.
6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(202)
Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.
6.2.4.3. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(203)
Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(204)
Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.
(205)
Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.
(206)
Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(207)
Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(208)
Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS
7.1. EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(209)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(210)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(211)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(212)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.
(213)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(214)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(215)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(216)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.
(217)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.
(218)
Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.
(219)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(220)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.
(221)
Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(222)
Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(223)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)
(224)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.
(225)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.
(227)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(228)
Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(229)
Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(230)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala
(231)
Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
750 milionů EUR
2,1 %
B1
B2
B3
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Kapitálová podpora
4 700 milionů EUR
1 553 milionů EUR
1 082 milionů EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3
8 085 milionů EUR
23,7 %
Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2
7 003 milionů EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizace
Kapitálová podpora
5 891 milionů EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců
6 641 milionů EUR
19,4 %
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 9,9 miliardy EUR
Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(232)
Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).
(233)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(234)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(235)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(236)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)
(237)
Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(238)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(239)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(240)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(242)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(243)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(244)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(245)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(246)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(247)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(248)
Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(249)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(250)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(251)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(252)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(253)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(254)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(255)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.
(256)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).
(257)
Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.
(258)
Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(259)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(260)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
(261)
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(262)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(263)
Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(264)
Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(265)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(266)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(267)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(268)
Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.
(269)
Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.
(270)
Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(271)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(272)
Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.
(273)
Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.3. Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž
(274)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(275)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(276)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.
(277)
Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(278)
Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE
(279)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(280)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.
(281)
Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(282)
Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(283)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).
(285)
Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž
(286)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(287)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(288)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.
(289)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(290)
Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí banky Geniki
(291)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky
(292)
Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(293)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.
(294)
Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.
(295)
Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.
(296)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.
7.5.3.2. Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(297)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(298)
Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.
(299)
Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.
(300)
Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.3.3. Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž
(301)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(302)
Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(303)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.
(304)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(305)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností
(306)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4. Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci
7.5.4.1. Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(307)
Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(308)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.
(309)
Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.
(310)
Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.2. Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(311)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(312)
Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).
(313)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.3. Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž
(314)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(315)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(316)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.
(317)
Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4.4. Závěr ohledně nabytí banky MBG
(318)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(319)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(320)
Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).
(321)
Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.
(322)
Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).
(323)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.
(324)
Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(325)
Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(326)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(327)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(328)
Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(329)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(330)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(331)
Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(332)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(333)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(334)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.
(335)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.
(336)
Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.
(337)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(338)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(339)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(340)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(341)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(342)
Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(343)
Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(344)
Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(345)
V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.
(346)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(348)
Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.
(349)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(350)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(351)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(352)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).
(353)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.
(354)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(355)
Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(356)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(357)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(358)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.
7.6.6. Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(360)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.
8. ZÁVĚR
(361)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
e)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
2. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
g)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 23. července 2014.
KOMISJONI OTSUS (ΕL) 2015/455,
23. juuli 2014,
mis käsitleb riigiabi SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), mida Kreeka andis Piraeuse panga grupile seoses Piraeuse panga rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. PIRAEUSE PANGAGA SEOTUD MENETLUS
(1)
19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks Kreeka krediidiasutuste toetamise kava (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi kolme põhimeetme alusel: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (2). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames Piraeuse panga (3).
(2)
19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.
(3)
Kreeka ametiasutused esitasid 23. juulil 2010 komisjonile ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32787 (2011/PN).
(4)
Piraeuse pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt riigigarantiisid ja riigivõlakirju (4). Samuti sai ta riigi tagatud erakorralist likviidsusabi.
(5)
20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga kavandatavas aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 4 700 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).
(6)
10. mail 2012 teatasid Kreeka ametiasutused ametlikult komisjonile kohustuse võtmise kinnitusest, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond oli Piraeuse pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34826 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.
(7)
Komisjon algatas 27. juuli 2012. aasta otsusega esimese ajutise rekapitaliseerimise suhtes ametliku uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (5).
(8)
2012. aasta detsembris võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ka kohustuse võtmise kinnituse, milles lubati osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide väljalaskmises kokku kuni 1 082 miljoni euro ulatuses (6). Kreeka ametiasutused teavitasid komisjoni kõnealustest meetmetest 20. detsembril 2012 (7).
(9)
2012. aasta septembris teatas Piraeuse pank kavatsusest omandada AS Société Générale’ilt (edaspidi „Société Générale”) selle filiaali Geniki. Septembris ja oktoobris pidas komisjon Geniki omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja Piraeuse panga esindajatega arvukalt telekonverentse ja vahetas e-kirju.
(10)
Piraeuse pank ja Société Générale allkirjastasid 19. oktoobril 2012 aktsiate ostulepingu seoses kogu Société Générale’i osaluse (99,08 %) omandamisega Genikis.
(11)
Komisjoni talitused saatsid 12. detsembril 2012 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut Geniki omandamise kohta.
(12)
26. veebruaril 2013 teatas Piraeuse pank komisjonile oma kavatsusest omandada Millennium Bank Greece SA (edaspidi „MBG”). Komisjon pidas MBG omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja pangaga mitu telekonverentsi ning vahetas e-kirju.
(13)
Komisjoni talitused saatsid 25. märtsil 2013 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut MBG omandamise kohta.
(14)
22. aprillil 2013 teatas Piraeuse pank, et on sõlminud lepingu grupiga Millennium Banco Comercial Portugues (edaspidi „BCP”) seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamisega ning BCP osalemisega Piraeuse panga kapitali eelseisvas suurendamises.
(15)
Kreeka finantsstabiilsuse fond konverteeris 3. juunil 2013 esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise osaliselt omakapitaliks kogusummas 5 891 miljonit eurot. Ühtlasi eraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale täiendavalt 1 094 miljonit eurot, nagu oli kokku lepitud sel ajal, kui Piraeuse pank omandas suure osa Kreeka Põllumajanduspangast (edaspidi „ATE”) ja kolme Küprose panga Kreeka filiaalid (vt punkt 1.2). Lisaks sellele andsid erainvestorid 1 444 miljonit eurot. Rekapitaliseerimiseks kulutati kokku 8 429 miljonit eurot ja sellele osutatakse kui „2013. aasta kevadisele rekapitaliseerimisele”.
(16)
19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta.
(17)
Piraeuse panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”) esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile 25. juunil 2014. Samal kuupäeval esitasid nad teabe riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kohta. Kreeka ametiasutused märkisid, et nad soovivad jätkata Piraeuse pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riigigarantiide andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist.
(18)
Komisjon pidas haldusmenetluse jooksul Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega mitmeid koosolekuid, telekonverentse ning vahetas e-kirju.
(19)
Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles.
1.2. OMANDATUD ETTEVÕTETEGA SEOTUD MENETLUS
1.2.1. ATEga seotud menetlus
(20)
2011. aasta aprillis andis Kreeka ATE-le 1 445 miljonit eurot (kõnealune summa sisaldas algselt Kreeka rekapitaliseerimiskava raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljonit eurot likviidsustoetust. Komisjon kiitis need ATE ümberkorralduskaval põhinevad meetmed 23. mai 2011. aasta otsusega heaks (edaspidi „ATE ümberkorraldamisotsus”) (8).
(21)
29. detsembril 2011 võttis Kreeka 290 miljoni euroga osa ATE kapitali eelisostuemissioonist.
(22)
Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ettepanek ATE kriisilahenduseks, kasutades ATE valitud varade ja kohustuste (edaspidi „ATE üleantud tegevus”) ostu- ja ühendamismenetlust, (9) samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus toimuks rämpspanga vahendusel.
(23)
2012. aasta juulis teatas pank likvideerimisele kuuluva ATE arvestatava osa omandamisest ühendamise teel.
(24)
Samal ajal kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond katma Piraeuse panga kapitalivajaduse, mis tulenes omandatud varast. Kreeka keskpank tegi 27. jaanuaril 2013 järelduse, et regulatiivsetel eesmärkidel vajalik kapital seoses ATE tegevuse omandamisega on kuni 570 miljonit eurot ja selle eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fond.
(25)
3. mai 2013. aasta otsuses (10) (edaspidi „ATE likvideerimisotsus”) järeldas komisjon, et ATE tegevuse üleandmise ajal rakendatud toetusmeetmed ei kujuta endast riigiabi Piraeuse pangale, vaid ATE üleantud tegevusele. Ühtlasi leidis komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ka ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada selle pikaajalise elujõulisuse.
(26)
2013. aasta juunis andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames 570 miljonit eurot (11).
1.2.2. Küprose panga (Bank of Cyprus), Küprose Rahvapanga (Cyprus Popular Bank) ja panga Hellenic Bank (edaspidi „kolm Küprose panka”) Kreekat hõlmava tegevusega seotud menetlus
(27)
Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist (12) jõudsid Küprose ametiasutused, Euroopa Liit, Rahvusvaheline Valuutafond (edaspidi „IMF”) ja Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) poliitilise kokkuleppeni edasise makromajandusliku kohandamisprogrammi aluspõhimõtetes. Eelkõige lepiti muu hulgas kokku, et kolme Küprose panga Kreekat hõlmav tegevus antakse üle Kreeka pangale.
(28)
Piraeuse pank ja muud Kreeka pangad avaldasid soovi omandada kolme Küprose panga tegevus Kreekas.
(29)
22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku pakkumise tegemiseks kolme Küprose panga Kreeka filiaalide, hoiuste ja laenude omandamiseks. Piraeuse panga pakkumine sõltus Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis andis pangale omakapitali toetust omandatud ettevõtte omakapitali eest makstud hinnaga võrdses ulatuses.
(30)
Kreeka ametiasutused ja Kreeka finantsstabiilsuse fond hoidsid komisjoni talitusi pidevalt kursis niihästi protsessi käigu kui ka omandamistehingu tingimustega.
(31)
26. märtsil 2013 allkirjastas Piraeuse pank kõigi kolme Küprose pangaga müügi- ja üleandmislepingu seoses nende Kreekat hõlmava tegevusega (hoiused, laenud ja filiaalide võrgustik).
(32)
Vastavalt 2013. aasta märtsis sõlmitud kokkuleppele suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga kapitali 524 miljoni euro võrra, (13) et täita kõnealuse vara omandamisest tekkinud kapitalivajadust.
2. KIRJELDUS
2.1. PIRAEUSE PANK JA SELLE RASKUSED
2.1.1. Kreeka pangandussektori üldine taust
(33)
Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP”) langes 2008.-2012. aastal 20 %, nagu selgub tabelist 1. Selle tulemusel seisid Kreeka pangad peagi silmitsi kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude makseviivituse kiiresti kasvava määraga (14). See mõjus kahjulikult Kreeka pankade varade tootlusele ja suurendas kapitalivajadust.
Tabel 1
Kreeka SKP reaalkasv 2008-2013
Kreeka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
SKP reaalkasv, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Allikas:
Eurostat, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina (edaspidi „erasektori kaasamise programm”). Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames Kreeka valitsus pakkus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele vastutasuks kehtivate Kreeka riigivõlakirjade eest uusi väärtpabereid, sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori kaasamise programmi võlakirju, nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (15). Kreeka ametiasutused kuulutasid selle võlakirjade vahetustehingu tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa suuri kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajaduse, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse. Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade erasektori kaasamise programmi tõttu kantud kogukahjumist.
Tabel 2
Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (mln eurodes)
Pangad
Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma
Riigiga seotud laenude nominaalsumma
Nominaalsumma kokku
Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest
Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/esimese taseme omavahendid (%)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/koguvara (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATE
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Allikas:
Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.
(35)
Kuna Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes märkimisväärsed kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, IMFi ja EKP sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid kõnealuse programmi raames rahastatavad pankade rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud kokku 50 miljardit eurot (17). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga poolt 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini läbi viidud stressitest (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (18). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest 2012. aasta stressitesti tulemuste põhjal.
Tabel 3
2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes)
Pangad
Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2011. a dets.)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets.)
Erasektori kaasamise programmi eraldised (2011. a juuni)
Kumulatiivse brutokahjumi prognoos krediidiriski põhjal
Laenukahjumi reservid (2011. a dets.)
Sisemine kapitalitootlus
Eesmärgiks seatud esimese taseme omavahendid (2014. a dets.)
Kapitalivajadused
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATE
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Allikas:
Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.
(36)
2012. aasta märtsi Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali hankimise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse seega maksumaksjate koormust (19). Kreeka keskpank leidis, et üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank (National Bank of Greece), Piraeuse pank ja Alpha Bank) esitasid elujõulise kava kapitali suurendamiseks (20). Nimetatud pangad said 2012. aasta mais Kreeka finantsstabiilsuse fondist esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks.
(37)
Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tõstma intressimäära. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ja sattusid täielikult sõltuvusse rahastamisest eurosüsteemi vahendite kaudu, (21) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.
(38)
3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames investoritele antud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi hindadega, mis moodustasid 30,2-40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (22). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas nende bilansis välja edasised kahjumid, kuna suurem osa erasektori kaasamise programmi käigus uute Kreeka võlakirjade põhjal kirjendatud arvestuslikust kahjumist (st erinevusest turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja pöördumatuks (23).
(39)
2012. aasta detsembris said neli suurimat Kreeka panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist vahendid teiseks ajutiseks rekapitaliseerimiseks.
(40)
2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures Kreeka finantsstabiilsuse fondile kuulus üle 80 % kõigi nelja panga aktsiakapitalist. Nendes pankades, kes suutsid kaasata eelnevalt kindlaks määratud hulga erakapitali (Piraeuse pank, Alpha Bank ja Kreeka rahvuspank), sai Kreeka finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestorid said Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiate ostutähed.
(41)
2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide ning ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Tehtud analüüsi põhjal esitati krediidikahju prognoos kahe makromajandusliku stsenaariumi, baasstsenaariumi ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.
(42)
Tuginedes hinnangule, mille nõustaja andis kriisikahju prognoosidele, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”) Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevuse hindamiseks nii baasstsenaariumi kui ka ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Kapitalivajaduste hindamise viis Kreeka keskpank läbi teise nõustaja tehnilise abiga.
(43)
2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (24) Kreeka riski ja välismaise riski kohta konsolideeritud alusel, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.
Tabel 4
2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes)
Pangad
Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2013. a juuni) (1)
Laenukahjumi reservid (2013. a juuni) (2)
Krediidikahju prognoos, Kreeka risk (3)
Krediidikahju prognoos, välismaine risk 1 (25) (4)
Sisemine kapitalitootlus (5)
Esimese taseme omavahendite määr stressitesti põhjal (2016. a dets.) (6)
Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.
(45)
Ajavahemikul 2014. aasta märtsi lõpust mai alguseni jätkasid pangad kapitali suurendamist.
2.1.2. Abisaaja
(46)
Piraeuse pank osutab rahvusvahelisi pangateenuseid põhiliselt Kreekas ning Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopas (Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania, Ukraina ja Küpros), aga ka Egiptuses. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Piraeuse pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, riigikassaga seotud ja investeerimispanganduse turul. Piraeuse pank on registreeritud Kreekas ja selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 2012. aasta 30. detsembri seisuga töötas pangas kokku 18 597 inimest (28).
(47)
Piraeuse pank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nimiväärtusega 7,7 miljardit eurot. Piraeuse panga erasektori kaasamise programmiga seotud kulud kokku olid 5 911 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kajastati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodel (29). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Piraeuse pank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.
(48)
Tabelis 5 on esitatud Piraeuse panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).
Tabel 5
Piraeuse panga põhiandmed aastatel 2010, 2011, 2012 ja 2013
Kasum ja kahjum
(mln eurot)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Netointressitulu
1 207
1 194
1 047
1 664
Tegevustulu kokku
1 510
1 245
1 921
2 205
Tegevuskulud kokku
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Maksueelne tulu
625
405
989
525
Väärtuse langusest tingitud kahjumid seoses krediidiriski katmisega
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Kreeka riigivõlakirjade ja erasektori kaasamise programmist toetatavate laenude väärtuse langusest tekkinud kahjumid
(5 911)
Negatiivne firmaväärtus
351
3 810
Puhaskasum/-kahjum
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Valikulised koguselised näitajad
(mln eurot)
31. detsember 2010
31. detsember 2011
31. detsember 2012 (31)
31. detsember 2013 (32)
Laenude netosumma ja ettemaksed klientidele kokku
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Hoiused
29 475
21 796
36 971
54 279
Koguvarad
57 561
49 352
70 408
92 010
Omakapital kokku (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabeli 5 põhjal selgub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 911 miljonit eurot) (33) kandis Piraeuse pank 2012. aasta keskpaigani kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Hoiuste väljavool kahjustas tugevalt Piraeuse panga likviidsuspositsiooni. Olukord paranes mõnevõrra pärast seda, kui Piraeuse pank hakkas 2012. aasta juulis tegema omandamistehinguid.
(50)
Kreeka keskpank hindas 2013. aasta stressitesti alusel, et Piraeuse panga baasstsenaariumile vastavad kapitalivajadused on 465 miljonit eurot.
(51)
2014. aasta märtsis suurendas Piraeuse pank kapitali veel 1 752 miljoni euro võrra, et katta põhjenduses 50 nimetatud kapitalivajadused ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiatega tasuda 940 miljonit eurot (34). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis, ei võtnud Kreeka finantsstabiilsuse fond endale Piraeuse panga ees kohustust kapitali suurendamise raames kapitali eraldamiseks, kui erasektori nõudlus peaks jääma ebapiisavaks. Kapitali suurendamine saavutati eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse aktsionäride eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Aktsiate märkimishinnaks määrati 1,7 eurot aktsia kohta.
(52)
Kapitali suurendamise järel teatas Piraeuse pank 22. mail 2014, et ta ostis eelisaktsiaid Kreeka riigilt tagasi kogusummas 750 miljonit eurot (35).
2.2. PIRAEUSE PANGA POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE
2.2.1. ATE omandamine
(53)
Kreeka asutas ATE 1929. aastal mittetulundusühinguna. 1990ndate aastate alguseni oli ATE spetsialiseerunud finantsasutus, mis toetas Kreeka riigi nimel põllumajandussektori arengut. 2000. aasta detsembris noteeriti äriühing Ateena börsil. 14. novembril 2011 oli Kreeka 89,9 % suuruse osalusega ATE peamine aktsionär.
(54)
ATE tegutses kõigis pangandusvaldkondades, tegeledes niihästi jae- kui ka äripangandusega, pakkus finantsteenuseid, nagu kindlustus ja liising, ning soetas märkimisväärse osaluse finantssektorivälistes äriühingutes, sealhulgas suhkru- ja piimatööstuses.
(55)
2012. aasta juulis pakkus ATE teenuseid 468 filiaalist koosneva võrgustiku kaudu ning andis tööd 5 024 inimesele. Hoiuste kogusumma oli 2012. aasta juuli seisuga 14,9 miljardit eurot 21,8 miljardi euro suuruste koguvarade kohta (36).
(56)
2006. aastast alates pakkus ATE teenuseid ka Kreekast väljaspool, omades 74 % osalust ATE Bank Romanias ning 20,3 % osalust lihtaktsiakapitalis ja 25 % osalust eelisaktsiakapitalis AIKBanka Serbias.
(57)
ATE raskused tekkisid enne Kreeka võlakriisi eelkõige ebakvaliteetse vara ja väärtuse langusele eelnenud traditsiooniliselt madala kasumlikkuse tõttu. Lisaks mõjutas Kreeka võlakriis kõiki Kreeka panku, sealhulgas ATE panka, kahel viisil i) Kreeka juurdepääsu kadumine rahvusvahelistele võlaturgudele mõjutas rängalt Kreeka pankade likviidsuspositsiooni ja ii) vara kvaliteet langes ja suurendas väärtuse langust.
(58)
2011. aasta aprillis eraldas Kreeka ATEle 1 445 miljonit eurot (sealhulgas algselt Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljoni euro suuruses summas likviidsustoetust. Komisjon kiitis need meetmed ATE ümberkorraldamisotsusega heaks.
(59)
Sellele vaatamata halvenes ATE kapitaliga varustatus 2011. aasta teisel poolel, eelkõige erasektori kaasamise programmis osalemise tõttu. Vastavalt tabelile 2 olid ATE erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 4 329 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati ATE üleantud tegevuse kapitalivajadusteks 4 920 miljonit eurot.
(60)
Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ATE kriisilahenduse ettepanek, kasutades ATE üleantud tegevuse suhtes ostu- ja ühendamismenetlust, samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus pidi toimuma rämpspanga vahendusel. Piraeuse pank ja teine suur Kreeka pank esitasid Kreeka finantsstabiilsuse fondile mittesiduva pakkumise. 26. juulil 2012 kiitis Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhatus Piraeuse panga pakkumise heaks.
(61)
27. juulil 2012 alustas Kreeka keskpank ATE tegevuse üleandmist Piraeuse pangale (37).
(62)
Kuna ATE üleantud tegevusega seotud õiglases väärtuses vara oli väiksem kui kohustused, pidi Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas Kreeka keskpanga 28. jaanuari 2013. aasta otsusega korvama vahe üleantud varade ja kohustuste vahel, st katma rahastamispuudujäägi. Auditeeritud andmetele tuginedes leidis Kreeka pank, et rahastamispuudujääk on 7 471 miljonit eurot ja Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale 7 471 miljoni euro väärtuses Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju (edaspidi „EFSFi võlakirjad”).
(63)
Lisaks sellele kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldama Piraeuse pangale kapitali, et ATE üleantud tegevus kuni 9 % ulatuses kapitaliseerida. Algselt hinnati summa suuruseks 500 miljonit eurot, kuid lõppsumma suuruseks määrati 570 miljonit eurot. Fond eraldas pangale lõppsumma 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames lihtaktsiate vastu.
(64)
Piraeuse pank omandas ATE üleantud tegevuse hinnaga 95 miljonit eurot.
2.2.2. Geniki omandamine
(65)
Geniki asutati 1937. aastal. Geniki osutas finantsteenuseid jaepanganduses, äripanganduses ja kapitaliturul. 2004. aastal omandas Société Générale enamusosaluse Geniki aktsiakapitalis. Genikil oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga 104 filiaali ja 1 391 töötajat (38). Geniki koguvarad olid 2,6 miljardit eurot, laenude netosumma kokku 1,9 miljardit eurot ja hoiused ligikaudu 2 miljardit eurot (39).
(66)
Pangandussektori tulemuslikkust mõjutas äärmiselt negatiivselt Kreeka võlakriis. Lisaks viis Kreeka pankade osalemine erasektori kaasamise programmis nende kapitaliga varustatuse kiire halvenemiseni. Vastavalt tabelile 2 olid Geniki erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 292 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati Geniki kapitalivajaduste suuruseks 281 miljonit eurot ning selle arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga korraldatud stressitest.
(67)
2012. aasta juunis pöördus Société Générale nelja suurema Kreeka panga poole sooviga müüa Geniki. Piraeuse pank oli ainsana Geniki omandamisest huvitatud.
(68)
Société Générale’i ja Piraeuse panga vahel toimunud Geniki müügiläbirääkimistes jõuti 19. oktoobril 2012 ametliku kokkuleppeni, mille kohaselt i) Société Générale müüb ja Piraeuse pank ostab Société Générale’ile Genikis kuuluva 99,08 % suuruse osaluse, ja ii) Société Générale loovutab ja annab üle ning Piraeuse pank omandab 100 % Société Générale’i sõlmitud ja edaspidi sõlmitavatest Geniki aktsiakapitali ettemaksetest. Société Générale nõustus lõpuks tegema Genikile ligikaudu 290 miljoni euro suuruse ettemakse ja märkima Piraeuse panga emiteeritud võlakirju ligi 170 miljoni euro suurusele summale. Piraeuse pank omandas seejärel Geniki 1 miljoni euro eest.
(69)
14. detsembril 2012 teatas Piraeuse pank, et Société Générale’ile Genikis kuulunud osaluse omandamine on lõpule viidud.
2.2.3. Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamine
(70)
Küprose pank, Küprose Rahvapank ja pank Hellenic Bank olid asutatud vastavalt aastatel 1899, 1901 ja 1976.
(71)
Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist jõudsid Euroopa Liit, IMF ja EKP Küprose päästekava peamiste parameetrite suhtes kokkuleppele. Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu (The Hellenic Systemic Stability Board) esitas ühehäälselt ettepaneku kanda kolme Küprose panga Kreeka filiaalide vara ja kohustused üle olemasolevale Kreeka pangale. Eelkõige kinnitas Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu, et „[…] (40) kokkulepe annab [kolme Küprose panga] Kreeka filiaalide hoiustajatele täieliku tagatise, kaitseb Kreeka avalikku huvi ja finantsstabiilsust ning ei suurenda Kreeka avaliku sektori võlakoormust”.
(72)
Kreeka keskpangale tehti ülesandeks uurida Kreeka pankade võimalikku huvi ning sellega seoses esitati osalemiskutse. Kreeka finantsstabiilsuse fond nõustus katma kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamisest tulenevad (omandaja) kapitalivajadused.
(73)
Tabelis 6 on esitatud kokkuvõte kolme Küprose panga varadest ja kohustustest, mis kanti üle Piraeuse pangale (edaspidi „Küprose üleantud tegevus”).
Tabel 6
Kolme Küprose panga üleantud tegevus
Üleantud tegevus
Varad
Kõik Kreeka laenud, sealhulgas liising ja faktooring
Kreekast pärit ja seal hallatavad laevanduse rahastamiseks antud laenud ja muud laenud
Põhivarad (välja arvatud edasilükkunud tulumaksu vara)
Kohustused
Kõik kolme Küprose panga Kreekas kogutud hoiused
Allikas:
„Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks” (Küprose pankade Kreeka vara eraldamine ja müümine), tingimusi käsitlev kokkulepe, 10. aprill 2013.
(74)
Piraeuse pangale üle kantud varade väärtus oli ligikaudu 18,9 miljardit eurot ja kohustuste summa umbes 15 miljardit eurot. Tehingupooled nõustusid siiski võtma arvesse kahjusummat, mida prognoositi Küprose pankade PIMCO koostatud aruandes ebasoodsa stsenaariumi kohaselt (41). Vastavalt PIMCO aruandele oli pangale üle kantavate varade väärtus ligi 16,5 miljardit eurot. Üle kantud kohustuste summa oli umbes 14,5 miljardit eurot.
(75)
21. ja 22. märtsil 2013 esitasid mittesiduva pakkumise ainult kolm panka, sealhulgas Piraeuse pank.
(76)
22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamiseks. Kogu tasu, mille Piraeuse pank maksis Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, oli 524 miljonit eurot. Eelkõige lepiti kokku, et Piraeuse pank maksab 237 miljonit eurot Küprose panga üleantud tegevuse omandamise eest, 258 miljonit eurot Küprose Rahvapanga üleantud tegevuse omandamise eest ja 29 miljonit eurot panga Hellenic Bank üleantud tegevuse omandamise eest.
(77)
2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (42) võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aasta juunis Piraeuse pangale panga makstud hinna katteks 524 miljoni euro suuruse kapitalisüsti.
2.2.4. MBG omandamine
(78)
MBG asutati 2000. aastal. 31. detsembri 2012. aasta seisuga hõlmas MBG 119 filiaali ja 1 174 töötajat (43).
(79)
22. aprillil 2013 allkirjastas Piraeuse pank BCPga lõpliku kokkuleppe seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamise ning BCP osalemisega Piraeuse panga eelseisvas kapitali suurendamises.
(80)
Kõnealuse kokkuleppe kohaselt panustab BCP 400 miljonit eurot MBG regulatiivsesse rekapitaliseerimisse (millest BCP 2012. aasta detsembris juba eraldas 139 miljonit eurot), konverteerides BCP allutatud ja eelisvõla MBG kapitaliks. Lisaks peab MBG kõik varem BCPlt saadud rahalised vahendid kahes osas hüvitama: 650 miljonit eurot makstakse tehingu lõpetamise kuupäeval ja ligi 250 miljoni euro suurune summa kuue kuu jooksul pärast tehingu lõpetamist. Lõpuks eraldab BCP märkimise eesõigusi välistava suunatud pakkumise kaudu Piraeuse panga rekapitaliseerimiseks 400 miljonit eurot. Seejärel omandab Piraeuse pank täielikult rekapitaliseeritud MBG 1 miljoni euro eest.
(81)
19. juunil 2013 andis Piraeuse pank teada, et MGB omandamine on lõpule viidud.
2.2.5. Ülevaade omandamiste ühismõjust
(82)
Tabelis 7 on esitatud ülevaade järjestikuste omandamiste mõjust Kreeka Piraeuse panga suurusele (ükski omandatud üksustest ei hõlmanud välismaist vara, välja arvatud ATE üleantud tegevus, mis hõlmab väikeses koguses Rumeenia vara). Kõnealuste omandamiste tulemusena on Piraeuse pangal Kreeka hoiuste ja laenuturul praegu kõige suurem turuosa.
Tabel 7
Järjestikuste omandamiste mõju Piraeuse panga suurusele Kreekas
31.12.2012
Ainult Kreeka
Piraeuse pank eraldi
ATE
Geniki
Küprose pangad
MBG
UUS GRUPP
Laenude kogumaht
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
osakaal uues grupis
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Laenude netosumma
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
osakaal uues grupis
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Hoiused
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
osakaal uues grupis
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Töötajad
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
osakaal uues grupis
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filiaalid
325
460
104
307
120
1 316
osakaal uues grupis
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Allikas:
Piraeuse panga esitatud andmed 10. juunil 2014. aastal.
2.3. ABIMEETMED
2.3.1. Kreeka pankade toetuskava raames Piraeuse pangale antud abi (meetmed L1 ja A)
(83)
Piraeuse pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmesuguste meetmete kujul, nagu rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.
2.3.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)
(84)
Piraeuse pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 2010. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigivõlakirjade tasumata summa 1 024 miljonit eurot (44).
(85)
Kreeka ametiasutuste 25. juunil 2014. aastal komisjonile esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas palusid Kreeka ametiasutused luba jätkata ümberkorraldusperioodil Piraeuse pangale Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste ja riigivõlakirjade andmist, kui sellist likviidsustoetust peaks vaja olema, kuigi seda tõenäoliselt ei juhtu.
2.3.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(86)
2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris sai Piraeuse pank Kreeka riigilt Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames kapitalisüste vastavalt 370 miljoni ja 380 miljoni euro suuruses summas, seega kokku 750 miljonit eurot (meede A), mis oli sel ajal võrdne ligikaudu 2,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest (45).
(87)
Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat.
(88)
Piraeuse pank ostis 22. mail 2014 eelisaktsiad tagasi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 52.
2.3.2. Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)
(89)
Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulistel finantsasutustel saada eurosüsteemist rahalisi vahendeid, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Finantsasutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on […] baaspunkti kõrgem intressist, mida kõnealune asutus maksab keskpanga tavalise refinantseerimise eest.
(90)
Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (46). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigigarantii, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril tagada riigi nimel Kreeka keskpanga krediidiasutuste vastu esitatavad nõuded. Erakorralist likviidsusabi saavatel pankadel tuleb maksta riigile garantiitasu […] baaspunkti.
(91)
31. detsembril 2011 sai Piraeuse pank 11,64 miljardit eurot ning 31. detsembril 2012. aastal 31,4 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (47). Pärast 2013. aastal toimunud järsku majanduslangust sai pank sama aasta lõpus riigi tagatud erakorralist likviidsusabi ainult 750 miljonit eurot.
2.3.3. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale antud abi (meetmed B1, B2, B3 ja B4)
(92)
Alates 2012. aastast võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 8 on esitatud kõnealuste abimeetmete ülevaade.
Tabel 8
Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale võimaldatud abimeetmed
Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012
(mln eurot)
Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012
(mln eurot)
Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012
(mln eurot)
Osalemine 2013. aasta mai rekapitaliseerimises
(mln eurot) (48)
Meede
B1
B2
B3
B4
Summa
(mln eurot)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(93)
Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 14-33 on esitatud 2012. aasta mais toimunud esimese rekapitaliseerimise üksikasjalik kirjeldus (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.
(94)
20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 5 miljardi euro eest.
(95)
Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega Piraeuse pangale 2012. aasta mais üle 4,7 miljardi euro väärtuses EFSFi võlakirju. Komisjon kinnitas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 53, et ajutise rekapitaliseerimise võimaldamisega 28. mail 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Kohustuse võtmise kinnituse ja esimese ajutise rekapitaliseerimise raames eraldatud vahendite suuruse arvutas välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarv 8 %. Vastavalt tabelis 3 esitatud andmetele kattis meede B1 ainult osa 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitali koguvajadusest. Piraeuse pank oli kavandanud hankida kapitali edasise kapitali suurendamise kaudu ning ajutine rekapitaliseerimine oli ette nähtud üksnes selleks, et säilitada panga abikõlblikkus EKPst rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kõnealune kapitali suurendamine aset leiab.
(96)
Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Piraeuse panga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt Piraeuse pank pidi maksma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu 1 % ulatuses EFSFi võlakirjade nimiväärtusest ning igasugused kupongimaksed ja kõnealuse perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti fondi täiendavaks kapitalitoetuseks pangale (49).
2.3.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(97)
2012. aasta sügisel registreeris Piraeuse pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.
(98)
Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 20. detsembril 2012 teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (meede B2), mis toimus ka seekord Kreeka finantsstabiilsuse fondi võlakirjade ülekandmise näol Piraeuse pangale.
2.3.3.3. 20. detsembri 2012. aasta kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)
(99)
Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas Kreeka finantsstabiilsuse fond 20. detsembril 2012 kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 1 082 miljonit eurot (meede B3).
(100)
Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendasid seda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustus katma kogu kapitalivajaduse (7 335 miljonit eurot), (50) mis oli määratud kindlaks 2012. aasta stressitestiga.
2.3.3.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) ja meetmetega B1 ja B2 seotud summade osaline tagasimaksmine
(101)
23. aprillil 2013. aastal kiitis Piraeuse panga aktsionäride üldkoosolek heaks aktsiakapitali suurendamise 8 429 miljoni euro võrra (51). Summa arvutati järgmiste näitajate summana:
i)
2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks 7 335 miljonit eurot; kõnealusest summast 5 891 miljonit eurot märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond (meede B4) ja 1 444 miljonit eurot erainvestorid;
ii)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 570 miljonit eurot regulatiivsete kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid ATE panga omandamisest 2012. aasta juulis; komisjon hindas kõnealust meedet ATE likvideerimisotsuses ja leidis, et see ei kujuta endast abi Piraeuse pangale;
iii)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 524 miljonit eurot kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse ostuhinna tasumisest; kapitali suurendamise kõnealune osa kujutab endast meedet C (52).
(102)
Uute aktsiate hinnaks määrati 1,70 eurot aktsia kohta, mis vastab 50 %le keskmise kauplemismahuga kaalutud turuhinnast selle kindlaksmääramisele eelnenud 50 kauplemispäeva jooksul.
(103)
3. juunil 2013 teatas Piraeuse panga direktorite nõukogu 3 888 268 914 uue aktsia emiteerimisest nimiväärtusega 0,30 eurot, hinnaga 1,70 eurot aktsia kohta (53). 28. juunil 2013 andis pank teada, (54) et direktorite nõukogu kinnitas, et aktsiakapitali suurendamise summa 8 429 miljonit eurot on tervikuna sisse makstud, sealhulgas lisatasud.
(104)
Erakapitali koguosalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises moodustas 1 444 miljonit eurot (55). Nimetatud summa hõlmab BCP osalemist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 80.
(105)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises oli seega 6 985 miljonit eurot.
(106)
Vahetult pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai Kreeka finantsstabiilsuse fondist Piraeuse panga peaaktsionär osalusega 81 % (56). Fond laskis käibele aktsiate ostutähed ja andis erainvestoritele tasuta iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (57). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Esimene täitmistähtaeg oli 2. jaanuar 2014 ja seejärel on ostutähed kasutatavad iga kuue kuu tagant kuni 2. jaanuarini 2018. Täitmishind on võrdne 1,70 euro suuruse märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase intressimäära võrra (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks) (58).
(107)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, on ette nähtud, et ainult ostutähtede täitmishindu võib märkimisõiguse emissiooni korral korrigeerida. Lisaks toimub mis tahes taoline korrigeerimine tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ei ole korrigeerimist ette nähtud.
2.3.4. Abimeetmed omandatud ettevõtetele (meede C)
2.3.4.1. Abimeetmed ATEle
(108)
Nagu märgiti põhjenduses 58, oli ATE suhtes ATE ümberkorraldamisotsuse ajal juba abimeetmeid rakendatud.
(109)
2011. aasta detsembris eraldas Kreeka riik ATEle 290 miljonit eurot.
(110)
27. juuli 2012. aasta kriisilahendus hõlmas samuti täiendavat riigipoolset toetust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 62 ja 63. Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Piraeuse pangale rahastamispuudujäägi katteks EFSFi võlakirju, mille väärtus oli 7 471 miljonit eurot. Samuti võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse rekapitaliseerida Piraeuse pank 570 miljoni euro ulatuses.
(111)
Kogu ostu- ja ühendamismenetlusega seotud abi suurus oli 8 041 miljonit eurot.
2.3.4.2. Abimeetmed kolme Küprose panga Kreekat hõlmavale tegevusele (meede C)
(112)
Nagu juba põhjendustes 77 ja 101 märgitud, võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamise ajal kohustuse eraldada Piraeuse pangale kapitali 524 miljoni euro ulatuses (meede C). Kõnealune kohustus täideti 2013. aasta juunis (59).
2.4. ÜMBERKORRALDUSKAVA
2.4.1. Riigisisene tegevus
(113)
Ümberkorralduskava raames keskendus Piraeuse pank oma põhipangandustegevusele Kreekas.
(114)
Põhitähelepanu suunati Kreekat hõlmava pangandustegevuse kasumlikkuse ja elujõulisuse taastamisele. Seepärast hõlmab ümberkorralduskava mitmeid meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks.
(115)
Tegevuse tõhustamiseks on Piraeuse pank juba käivitanud ulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi.
(116)
Ajavahemikul 31. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 vähendas Piraeuse pank kokku 322 filiaali võrra oma füüsilist kohalolekut Kreekas, võttes arvesse omandatud üksuste ümberkorraldamist pärast omandamise kuupäeva. 2014. aastal jätkas pank samas tempos, olles […] sulgemist esimesel poolaastal juba lõpule viinud.
Tabel 9
Kreeka filiaalide võrgustiku ümberkorraldamine 2010. aastast kuni 2014. aasta esimese pooleni
Periood
2011
2012
2013
2014. a 1. poolaasta
Filiaalide koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval
360
918
1 316
1 037
Piraeuse filiaalid
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE filiaalid
[…]
[…]
Geniki filiaalid
[…]
[…]
Küprose pankade filiaalid
[…]
[…]
[…]
MBG filiaalid
[…]
[…]
[…]
Koguarv perioodi lõpul
346
889
1 037
899
Filiaalide sulgemine perioodi jooksul
14
29
279
138
Allikas:
25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.
(117)
Ühtlasi vähendas Piraeuse pank ajavahemikul 2011-2013 Kreekaga seotud pangandustegevuse ja pangandusvälise tegevusega hõlmatud töötajate arvu 2 519 võrra. 2 114 juhul on töölt lahkumine seostatav panga rakendatud vabatahtliku lahkumiskavaga.
Tabel 10
Kreeka filiaalide töötajate arvu vähendamine 2010-2013
Periood
2011
2012
2013
Töötajate koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval
6 370
12 616
18 628
Piraeuse filiaalid
[…]
[…]
[…]
ATE filiaalid
[…]
[…]
Geniki filiaalid
[…]
[…]
Küprose pankade filiaalid
[…]
[…]
[…]
MBG filiaalid
[…]
[…]
[…]
Koguarv perioodi lõpul
6 172
12 365
16 558
Töötajate arvu vähendamine
198
251
2 070
Allikas:
25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.
(118)
Piraeuse pank kavandab Kreekas ajavahemikul 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta lõpuni vähendada oma töötajate arvu (16 558 töötajalt […] töötajale) ja võrgustiku suurust (1 037 filiaalilt […] filiaalile) veelgi (60). […]
(119)
Filiaalide ja personali töö tõhustamine aitab vähendada Piraeuse panga Kreekat hõlmava tegevuse kogukulusid […] % võrra, esialgsetel andmetel 1 394 miljonilt eurolt 2013. aastal […] miljoni euroni (61) aastal 2017 (62). Selle tulemusena peaks panga Kreekat hõlmava tegevuse kulude-tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks langema alla […] %.
(120)
Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Piraeuse panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest, kusjuures oodatakse, et majandus hakkab alates 2014. aastast taas kasvama. Eeldatavalt kahanevad Kreekas hoiustelt makstavad intressid (63). Hoiusemarginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus erakorralisest likviidsusabist ja üldisemalt eurosüsteemi võimaldatavast rahastamisest enam kui 45 protsendilt grupi tasandi koguvaradest 2012. aastal vähem kui […] protsendini aastal 2017 (64).
(121)
Ümberkorralduskavas prognoositakse ka, et Piraeuse pank tugevdab oma bilanssi. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb […] protsendini 2017. aastal (madalamale 2013. aasta näitajast, mis oli 114 %), (65) samas kui tema kapitali adekvaatsus paraneb veelgi.
(122)
Üks Piraeuse panga prioriteete on viivislaenude haldamine. Pank parandab oma krediidiprotsesse nii laenude päritolu (parem tagatis ja vähendatud piirmäärad) kui ka viivislaenude haldamise osas. Viivislaenude osakaal tõuseb aastaks […] […] %ni ning hakkab seejärel langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra, mis on ligikaudu […] % (66). Riskikulu (laenude väärtuse langemine) väheneb peaaegu 2 miljardilt eurolt 2013. aastal vähem kui […] miljonile eurole aastal 2018 (67).
(123)
Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide suurenemine ja riskikulude kahanemine võimaldavad Piraeuse pangal saavutada Kreekas kasumlikkuse alates aastast […]. Pank eeldab, et tema riigisisese tegevuse kasum on 2018. aastal üle […] miljardi euro.
2.4.2. Rahvusvaheline pangandustegevus
(124)
Välismaise tegevuse kasumlikkuse parandamiseks on Piraeuse pank juba alustanud kulude märkimisväärse vähendamise kava elluviimist rahvusvahelises võrgustikus. Ajavahemikus 2011. aasta lõpust kuni 2014. aasta märtsini vähenes töötajate arv 10 %, langedes 6 634 töötajalt 5 948-le, ning filiaalide arv 18 %, st 499-lt 410-le (68). Kulubaasi vähendamiseks on lihtsustatud ka panga rahvusvahelise portfelli struktuuri (69).
(125)
Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning jätkuvalt kaitsta panga kapitalipositsiooni.
(126)
2012. aasta septembris müüs Piraeuse pank oma Ameerika tütarettevõtja, mille varad moodustasid ligi 0,7 miljardit eurot (13 filiaali ja 158 töötajat).
(127)
2018. aasta juuni lõpuks vähendab pank oma välismaiste varade riskipositsiooni […] miljardi euroni. Nimetatud arv tähendab […] % (70) vähendamist võrreldes 2012. aasta lõpuga (71).
(128)
Välismaiseid varasid vähendatakse veidi vähem, […] miljoni euroni juhul, kui […] (72). Sellisel juhul vähendatakse välismaiseid varasid 2012. aasta lõpuga võrreldes kokku […] %.
(129)
Selle asemel, et järgida eespool nimetatud koguvarade ülemmäära 2018. aasta juuni lõpus, võib pank siiski otsustada loobuda […] (73). Sellisel juhul ei moodusta säilitatud tegevus rohkem kui […] % Piraeuse panga välismaisest tegevusest 2012. aasta lõpus.
(130)
Piraeuse pank vähendab välismaiste tütarettevõtjate rahastamise kogusummat.
2.4.3. Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahendid
(131)
Piraeuse pank kaasas turul märkimisväärses ulatuses kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi.
(132)
Kõigepealt kaasas pank 2011. aastal 807 miljoni euro suuruse märkimisõiguse emissiooni abil erakapitali (74). Nagu märgiti põhjenduses 104, läks pangal korda kaasata erainvestorite kapitali ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine vähendas märkimisväärselt olemasolevate aktsionäride osalust, kuna pärast seda kuulus fondile 81 % ja uutele investoritele 17 % Piraeuse panga aktsiatest, mistõttu olemasolevatele aktsionäridele jäi ainult 2 % suurune osalus. Alates 2008. aastast ei ole dividende rahalises vormis välja makstud.
(133)
2014. aasta aprillis kaasas Piraeuse pank turult 1 750 miljoni euro ulatuses kapitali, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta välja Kreeka riigile kuuluvad eelisaktsiad. Uued aktsiad väljastati hinnaga 1,7 eurot, mis oli 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud hind.
(134)
Lisaks sellele kogus pank kapitali, ostes oma hübriidkapitaliinstrumente ja allutatud võlainstrumente nimiväärtusest madalama hinnaga tagasi. 2012. aasta märtsis tegi pank mõningate hübriidkapitaliinstrumentide ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate instrumentide tagasiostu pakkumise. Turuväärtuse alusel määratletud hind, mis sisaldas kuni kümne protsendipunkti suurust lisatasu, kehtestati hübriidkapitaliinstrumendi puhul 37 % tasemel nimiväärtusest ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluva instrumendi puhul 50 % tasemel nimiväärtusest. Osalusmäär oli vastavalt 52,8 % ja 18,2 %. 2013. aasta mais käivitas pank täiendava kohustiste haldamise toimingu lunastamata väärtpaberite kuni 321 miljoni euro ulatuses tagasiostmiseks. Osalemismäär oli 20 %. Järjestikuste tagasiostmiste tulemusena saadud kapitali kasvutulu oli ligikaudu 120 miljonit eurot (75).
2.5. KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED
(135)
25. juunil 2014 võttis Kreeka riik kohustuse, et Piraeuse pank ja selle tütarettevõtjad viivad ellu samal päeval esitatud ümberkorralduskava ning täidavad veel mõned selle rakendamisega seotud täiendavad kohustused (edaspidi „kohustused”). Käesolevas punktis antakse dokumendi lisas loetletud kohustustest ülevaade.
(136)
Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank korraldab ümber oma Kreekaga seotud äritegevuse, kehtestades Kreeka filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu 31. detsembriks 2017 ning sealse tegevuse maksimaalsed kogukulud 2017. aasta kestel (76).
(137)
Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas kogutud hoiuste kulusid. Ta kohustus saavutama hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla netolaenude ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (77). […]
(138)
Piraeuse panga välismaiste tütarettevõtjatega seoses võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab 30. juuniks 2018 oma välismaiste varade finantsvõimenduse taset (78). Lisaks on likviidsus- või kapitalitoetus nominaalsummana kõnealuste tütarettevõtjate jaoks rangelt piiratud ja seotud üksnes konkreetsete asjaoludega.
(139)
Kreeka võttis kohustuse, et Piraeuse pank loobub mitmetest väärtpaberitest. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, välja arvatud mõned erandid (79).
(140)
Kreeka võttis ka mitmeid kohustusi panga üldjuhtimise valdkonnas. Ta kohustus piirama panga töötajate ja juhtide töötasu (80).
(141)
Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse, et pank rakendab arukat krediidipoliitikat, tagamaks, et laenude andmist ja ümberkorraldamist puudutavate otsuste eesmärk oleks panga elujõulisuse ja kasumlikkuse maksimeerimine. Pank kohustub järgima kõrgeid standardeid seoses krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamisega (81).
(142)
Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Selliste kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks kõrvale arukatest pangandustavadest näiteks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andes või selliseid laene ümber korraldades (82).
(143)
Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse, et pank järgib mõningaid tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu näiteks kupongi- ja dividendimaksete keeld, omandamise keeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (83).
(144)
Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.
(145)
25. juuni 2014. aasta avalduses märkis Kreeka eraldi, et ta taotleb komisjoni eelnevat heakskiitu, enne kui pank või mis tahes riiklik üksus, sealhulgas Kreeka finantsstabiilsuse fond, hakkab ostutähti tagasi ostma (84).
3. ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(146)
27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt Piraeuse pangale antud esimese ajutise rekapitaliseerimise puhul (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (85) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.
(147)
Arvestades asjaolu, et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas Piraeuse pank oli võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida (86). Lisaks ei olnud komisjoni arvates selge, kellele kuulub panga üle kontroll edaspidi, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine on asendatud püsiva rekapitaliseerimisega, (87) sest ühe võimalusena võib panka kontrollida riik, teise võimalusena võivad seda teha erasektori vähemusaktsionärid, keda toetatakse väljastpoolt tugevalt rahaliste vahenditega. Komisjon märkis, et esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohaseks tunnistamiseks tuleks mõlemal juhul säilitada panga juhtimise ja eelkõige panga laenuandmisprotsessi kvaliteeti.
(148)
Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega avaldas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 70 kahtlust, kas olid võetud kõik vajalikud meetmed, et pank saaks edaspidi abivajaduse tekkimist vältida. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna ka esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon neid tingimusi hinnata.
(149)
Seoses meetme proportsionaalsusega väljendas komisjon kahtlust, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongi- ja dividendimaksete keeld, aktsiate väljaostu ja tagasiostu keeld, nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 76) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Lisaks väitis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 77, et eeskirjade puudumine, mis oleks takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja suurima panga (Piraeuse pank, Eurobank, NBG ja Alpha Bank) tegevust kooskõlastada, ning piisavate kaitsemeetmete puudumine, mis oleks takistanud pankade vahel tundliku äriteabe jagamist, võis põhjustada konkurentsimoonutusi. Sellest lähtuvalt tegi komisjon ettepaneku pangas füüsiliselt kohal viibiva järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KOHTA
4.1. PIRAEUSE PANGA MÄRKUSED
(150)
30. augustil 2012 sai komisjon Piraeuse pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
(151)
Meetmete asjakohasuse suhtes märkis Piraeuse pank, et Kreeka ja euroala võlakriis oli enneolematu olukord. 2009. aasta mais saadud kapitalisüst, mis võrdus 1,0 %ga panga riskiga kaalutud varadest, oli otsene reageering erakordsele ebastabiilsusele ülemaailmsetel finantsturgudel. Kreeka täiendav 380 miljoni euro suurune kapitalisüst 2011. aasta lõpus võrdus sellel ajal 1,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest ning oli mõeldud eeldatavalt süvenevast majanduslangusest tingitud kapitali puudujäägi kõrvaldamiseks. Piraeuse panga 4,7 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine, mille teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond, kujutas endast rekapitaliseerimise esimest poolt, et reageerida kapitali puudujäägile, mis oli erasektori kaasamise programmi ja Blackrocki läbi viidud laenuportfellide hindamise, (88) aga ka süveneva majanduslanguse tagajärg.
(152)
Ühtlasi oli Piraeuse pank seisukohal, et Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajatena panga direktorite nõukogusse määratud vastavalt üks ja kaks liiget ning üks Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt panga riskikomisjoni juhatusse määratud liige koos teiste liikmetega tagasid, et pank ei saanud võtta ülemääraseid riske.
(153)
Seoses meetmete vajalikkusega märkis pank, et selle, et rekapitaliseerimine toimub üleminekurahastamisena, otsustasid Kreeka ametiasutused koos Euroopa Liidu, IMFi ja EKPga ning ajutise rekapitaliseerimise summa 4,7 miljardit eurot peaaegu tasakaalustas erasektori kaasamise programmi mõju. Mis puudutab ajutise rekapitaliseerimise konverteerimist püsivaks kapitaliks pärast Kreeka pikemaajalist valitsuseta perioodi 2012. aasta teisel poolel, siis lõpliku struktuuri heakskiitmine tõi paratamatult kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulise vähenemise ja lepiti kokku asjakohases tasus (mis sõltus tingimustest ja kasutatud instrumentidest).
(154)
Seoses meetmete proportsionaalsusega märkis Piraeuse pank, et ta on 2009. aastast alates korrigeerinud laenuandmise tavasid, kohaldades rangemaid krediidikriteeriume, kiirendatud tagasimaksmist ja vähendatud krediidilimiite. Alates 2009. aasta esimesest kvartalist vaatasid läbi ja kinnitasid kõik teatavat summat ületavate väljamaksete tegemise taotlused asedirektor ja krediidiasutuste rühma peadirektor. Pank ei muuda oma praegusi Kreeka keskpangale esitatud äriplaanis kirjeldatud äritavasid ning ei sea ohtu praegu kehtivaid laenuandmise standardeid. Nimetatud standardid on kõnealuses valdkonnas ühed rangematest, millele osutasid ka väga head tulemused, mis pank saavutas Blackrock Solutionsi diagnostilise analüüsi kohaselt. Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindatus panga direktorite nõukogus tagab kõnealuste kavatsuste realiseerimise.
(155)
Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta käiva komisjoni ettepaneku suhtes oli Piraeuse pank seisukohal, et hoolikat järelevalvet juba teostatakse ja sellega on seotud mitu kolmandat isikut, nagu Kreeka keskpank, välisaudiitorid, Kreeka riigi esindaja ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajad.
4.2. TEISE KREEKA PANGA MÄRKUSED
(156)
3. jaanuaril 2013 sai komisjon ühelt Kreeka pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Kõnealuse panga arvates oli Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu põhimõtteliselt tervitatav samm tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning ta ei väljendanud vastuseisu Piraeuse panga rekapitaliseerimisele.
(157)
Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu rekapitaliseerimisele, selgitas asjaomane pank siiski, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele pankadele.
5. KREEKA MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(158)
Kreeka esitas 5. septembril 2012 Kreeka keskpanga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused.
5.1. KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED
(159)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu (määrati kindlaks 2012. aasta juunis) järkjärguliseks saavutamiseks ja säilitamiseks ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis Kreeka keskpank, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna nimetatud neljal pangal oli võimalus aktsiakapitali suurendamisega rekapitaliseerimisprotsess lõpule viia.
(160)
Ühtlasi täheldas Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib Kreeka finantsstabiilsuse fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide vältimine. Tähelepanu juhiti ka asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond on juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatusse.
(161)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti tõdeti, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises.
(162)
Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täies mahus elluviimise tagab asjaolu, et juhul, kui rikutakse oluliselt ümberkorralduskava, tühistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et Piraeuse panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest tegevusest.
5.2. KREEKA FINANTSSTABIILSUSE FONDI MÄRKUSED
(163)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis väitis Kreeka finantsstabiilsuse fond, käsitledes riigi võimalikku sekkumist juhul, kui riik eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest lähtuvalt täielikud hääleõigused, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevatena ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et ta on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artikli 16 lõike C punkti 2 kohaselt ei kuulu fond valitsuse kontrolli alla, mistõttu ei ole Kreeka finantsstabiilsuse fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Sealjuures viidati ka Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.
(164)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et austab panga sõltumatust ega sekku igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Kreeka finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Piraeuse panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel.
(165)
Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et nimetatud fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed, mis takistavad olemasolevatel eraaktsionäridel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni Piraeuse pank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega.
(166)
Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks Kreeka finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu ning kõnealustele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted.
6. ATE JA KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSE OMANDAMISEGA SEOTUD ABI HINDAMINE
6.1. ATEGA SEOTUD ABI HINDAMINE
(167)
Komisjon leidis ATE ümberkorraldamisotsuses, et selle otsuse põhjendustes 58 ja 108 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ning on kooskõlas siseturuga.
(168)
ATE likvideerimisotsuses tegi komisjon järelduse, et otsuse põhjendustes 109 ja 110 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ATE üleantud tegevusele. Lisaks sellele leidis komisjon, et ATEle antud abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui ATE üleantud tegevuse integreerimine teostatakse kava kohaselt ja kui Piraeuse panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada panga pikaajalise elujõulisuse. Pikaajalise elujõulisuse taastamise mõiste määratletakse punktis 7.6.2.
(169)
Seetõttu ei pea komisjon eespool nimetatud meetmeid ümber hindama ja kinnitab, et need on kokkusobivad siseturuga.
6.2. KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSEGA SEOTUD ABI HINDAMINE (MEEDE C)
6.2.1. Abi olemasolu ja suurus
(170)
Komisjon peab tegema meetme C puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune Euroopa Liidu liikmesriigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.
(171)
Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist 524 miljoni euro ulatuses toimus Küprose üleantud tegevuse omandamiseks algatatud pakkumismenetluse ajal 2013. aasta märtsis. Meedet kohaldati seega 2013. aasta märtsis. Tegelik rekapitaliseerimine toimus 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (89).
(172)
Piraeuse pank rekapitaliseeriti Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis on Kreeka riigi poolt pankade toetamiseks asutatud ja rahastatud üksus, ning seega tehti väljamakse riigi vahenditest.
(173)
Mis puudutab riigiabi saajat, siis rekapitaliseerimise eesmärk oli katta Küprose üleantud tegevuse omandamisest tulenevaid kapitalivajadusi, nagu on selgitatud põhjenduses 72. Rekapitaliseeritud oleks mis tahes Kreeka pank, mis oleks omandanud Küprose üleantud tegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondile kinnituse saamiseks esitatud Piraeuse panga pakkumine arvestas Kreeka finantsstabiilsuse fondist rahastatava rekapitaliseerimisega. Sel ajal olid Kreeka pankade kapitaliressursid piiratud, mistõttu ükski pank ei oleks Küprose üleantud tegevust ilma rekapitaliseerimise lubaduseta omandanud. Lähtuvalt sellest leiab komisjon, et kuigi Kreeka finantsstabiilsuse fondi eraldatud kapitali ametlik saaja oli Piraeuse pank, sai riigiabi Küprose üleantud tegevus, kuna asjaomane meede võimaldab kõnealuse tegevuse müümist Kreeka pangale. Ilma Piraeuse panga rekapitaliseerimiseta ei oleks Kreeka pank seda omandanud. Küprose üleantud tegevus oleks jäänud samasse rühma tõsistes raskustes olevate pankadega (Küprose Rahvapank ja Küprose pank on mõlemad kriisilahendusmenetluses, võttes arvesse nende suuri kapitalivajadusi) ning ei oleks tõenäoliselt püsima jäänud või oleks kannatanud hoiuste suure väljavoolu tõttu. Mis puutub eelise olemasolusse, siis komisjon on seisukohal, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, nimelt ei oleks tavalistes turutingimustes tegutsev erainvestor võtnud sellisel suure ebakindluse ajal kohustust paigutada tulevikus Piraeuse panka suur hulk kapitali, teadmata eelnevalt tulevase kapitalisüsti tingimusi (st emissioonihinda).
(174)
Lisaks on meede esmapilgul ilmselt valikuline, kuna seda kohaldatakse ainult Küprose üleantud tegevusvaldkondade suhtes (tegemist on ettevõtjatega) ja mitte ühegi teise ettevõtja suhtes.
(175)
Küprose üleantud tegevusvaldkonnad ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalid konkureerivad teiste pankadega, sealhulgas välismaiste pankade tütarettevõtjatega, kes tegutsevad Kreekas või on Kreeka turule sisenemisest põhimõtteliselt huvitatud. Seega on kõnealuse tegevuse päästmine konkurentsi moonutav ning mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandustegevust.
(176)
Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest 524 miljoni euro suuruses summas kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Riigiabi saaja
(177)
Nagu põhjenduses 173 juba selgitati, leiab komisjon, et Küprose üleantud tegevus on Kreeka finantsstabiilsuse fondist EFSFi võlakirjade eraldamise kaudu saanud abi.
(178)
Lisaks sellele, nagu selgitati põhjendustes 71 ja 173, oli Küprose üleantud tegevuse ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamine teise panga poolt vajalik finantsstabiilsuse seisukohast ning peamiselt sellepärast, et kolm Küprose panka olid väga raskes olukorras. Seetõttu tuleb Küprose üleantud tegevuse müümist ja asjaolu, kas müük sisaldab riigiabi ostjale, st Piraeuse pangale, vaadelda ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” kohaselt (90).
(179)
Kreeka keskpank otsustas võtta müügi asjus ühendust ainult suurimate Kreekas tegutsevate omamaiste pankadega, kellest üksnes Piraeuse pank ja kaks muud panka tegid mittesiduva pakkumise. Piraeuse pank on ainus pakkuja, kes esitas kehtiva siduva pakkumise. Pakkumiskutsele vastanud ostjate piiratud arvu põhjal ei saa välistada, et pakkumine oli avatud, arvestades, et teistelt investoritelt ei olnud mõistlik ametlikku pakkumist loota. Kõnealusel ajal olid Kreekas tegutsevad välismaised pangad sügava ja pikaajalise majanduslanguse tagajärjel suuri laenukahjumeid kandva Kreeka pangandussüsteemi rahalise olukorra ebastabiilsuse tõttu loobunud või loobumas Kreekat hõlmavast tegevusest (nt Geniki, MBG, Emporiki Bank). Teiste sõnadega, nad olid Kreeka turult lahkumas ja ei otsinud seal uusi investeerimisvõimalusi. Lisaks sellele on alust arvata, et kõnealusest tegevusest oleks huvitatud üksnes investor, kes suudab omandatud tegevuse kiirelt stabiliseerida ja elujõuliseks muuta, st suur pangagrupp. Lõpuks, arvestades müügi korraldamiseks ette nähtud äärmiselt lühikest aega, mille dikteeris finantskriis, milles kõnealused pangad tegutsesid, oli välismaiste pankade või muud liiki investorite müügiprotsessis osalemine väga ebatõenäoline, kuna nimetatud investorid oleksid tavatingimustes soovinud enne ametliku pakkumise tegemist läbi viia müügiks pakutavate varade analüüsi.
(180)
Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Küprose üleantud tegevuse müügihind oli võrdne turuhinnaga ning abi olemasolu ostjale, st Piraeuse pangale, võib välistada.
6.2.2. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(181)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
(182)
Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2011. aastal vastu pikendusteatise (91) ja 2013. aastal pangandusteatise (92).
(183)
Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt üksikutele pankadele antud riigiabi (93) heakskiitmise raames tunnistanud, et Kreeka majandus on tõsiselt häiritud ning riigi toetus pankadele on sobiv selle häire kõrvaldamiseks. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.
(184)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(185)
2008. aasta pangandusteatise punkti 15 kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele:
a)
asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et tõhusalt saavutada majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Nii ei oleks see juhul, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane;
b)
vajalikkus: abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Eesmärgini jõudmiseks peab meede olema minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige kohasemas vormis;
c)
proportsionaalsus: meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga.
(186)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(187)
Rekapitaliseerimisteatises sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.
(188)
Ümberkorraldamisteatises selgitas komisjon ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Piraeuse panga ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 11 osutatud meetmeid.
6.2.3. Abimeetme C kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
6.2.3.1. Asjakohasus
(189)
Seoses meetme asjakohasusega, st Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustusega rekapitaliseerida Piraeuse pank 524 miljoni euro ulatuses, leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna see võimaldas müüa kõnealusele pangale kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse.
(190)
Meetme puudumise korral ei oleks ükski Kreeka pank, sealhulgas Piraeuse pank, soovinud Küprose üleantud tegevust omandada ajal, kui ükski pank väljaspool Kreekat ei tahtnud sellele turule tulla. Kui Küprose üleantud tegevus oleks jäänud omandamata, oleks see seadnud ohtu kõnealuse tegevuse ja eelkõige Kreeka filiaalide hoiused. Seega suudeti Kreekas meetme abil säilitada finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina.
6.2.3.2. Vajalikkus
(191)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et näiteks kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(192)
Ajal, kui Kreeka pankadel oli väga raske kapitali hankida, kattis kõnealune meede kapitalivajadused, mis oleksid tekkinud ostuhinna maksmisel Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, et omandamine saaks toimuda.
(193)
Lisaks tõstab komisjon positiivselt esile, et abi anti kapitalisüstina 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond ei andnud Piraeuse pangale rahalist toetust, vaid omandas sama väärtusega lihtaktsiaid.
(194)
Seega on meede vajalik, et saavutada Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna tekkinud häire piiramise eesmärk.
6.2.3.3. Proportsionaalsus
(195)
Abi saanud tegevus müüdi pärast seda, kui Kreeka ametiasutused kuulutasid välja pakkumismenetluse. Omandatud tegevus integreeriti kiiresti Piraeuse pangaga. Abimeede ei võimaldanud abi saanud tegevusel jääda turule eraldi konkurendina.
(196)
Lisaks oli abisumma suhteliselt väike, moodustades ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse netolaenude kogusummast (või ligikaudu 3 % selle riskiga kaalutud varadest) (94).
(197)
Seepärast leiab komisjon, et meetme kavandamisel oli peetud silmas põhjendamatute konkurentsimoonutuste minimeerimise vajadust.
6.2.3.4. Järeldus kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
(198)
Põhjendustes 189-197 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist oli asjakohane ja vajalik, saavutamaks eesmärki piirata häiret Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ning kavandatud nii, et minimeerida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, ning on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega.
6.2.4. Abimeetme kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
(199)
Nagu on selgitatud põhjenduses 178, kuulub Küprose üleantud tegevuse müük ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” alla. Ümberkorraldamisteatise punkti 17 kohaselt tuleb raskustesse sattunud panga müügi puhul muule finantsasutusele kinni pidada elujõulisuse ja omapanuse ning konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest.
6.2.4.1. Küprose üleantud tegevuse pikaajaline elujõulisus müümise kaudu
(200)
Ümberkorraldamisotsuse punktis 17 selgitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust.
(201)
Piraeuse pank integreeris edukalt Küprose üleantud tegevuse. Nagu on märgitud punktis 7.6, võib panga ümberkorraldamiskava põhjal lugeda Piraeuse panka elujõuliseks üksuseks. Seepärast võimaldab asjaolu, et Küprose pankade tegevus kanti üle Piraeuse panka, taastada selle pikaajalise elujõulisuse.
6.2.4.2. Omaosalus ja kulude jagamine
(202)
Kolme Küprose panga aktsionäride osaluse kohta ümberkorraldamiskulude kandmisel märgib komisjon, et kolm Küprose panka ei müünud Küprose üleantud tegevust selle arvestusliku väärtusega, vaid vastavalt PIMCO aruandele korrigeeritud väärtusega. Lisaks kandsid kolm Küprose panka isegi pärast kõnealust korrigeerimist Piraeuse pangale üle rohkem varasid kui kohustusi. Seega saavutati aktsionäride puhul piisav kulude jagamine, kuna Küprose üleantud tegevuse väärtuse vähenemise kulud kandsid müüjad.
6.2.4.3. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed
(203)
Konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud: „Komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast […] usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. […] Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb”.
(204)
Nagu on kirjeldatud põhjenduses 196, moodustab abisumma ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse riskiga kaalutud varadest. Seetõttu peab komisjon seda suhteliselt väikeseks, arvestades, et kõnealune summa võimaldas müüa Küprose üleantud tegevuse ning tagas Kreekas finantsstabiilsuse säilitamise, nagu selgitati põhjenduses 190.
(205)
Pärast Küprose üleantud tegevuse müümist lõpetasid Kreeka filiaalid tegevuse eraldiseisvate konkurentidena, sest nad integreeriti täielikult Piraeuse panka.
(206)
Komisjon jõuab järeldusele, et arvestades suhteliselt väikest abisummat Küprose üleantud tegevusele ja asjaolu, et kõnealused filiaalid ei jätka eraldiseisvate konkurentidena, puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.
6.2.4.4. Järeldus kokkusobivuse kohta ümberkorraldamisteatisega
(207)
Põhjendustes 199-206 esitatud analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprose üleantud tegevuse müümine ja Piraeuse panka integreerimine tagab selle pikaajalise elujõulisuse, et abi piirdub vajaliku miinimumiga ja et kooskõlas ümberkorraldamisteatisega puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.
(208)
Lähtuvalt sellest tuleb Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist kuulutada siseturuga kokkusobivaks.
7. PIRAEUSE PANGALE ANTUD ABI HINDAMINE
7.1. ABI OLEMASOLU JA SUURUS
(209)
Komisjon peab tegema Piraeuse panga puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
7.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul
7.1.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)
(210)
Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava (95) heakskiitmise ja pikendamise kohta juba kindlaks teinud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. 2011. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigi tagatisega võlakirjade ja riigivõlakirjade tagasimaksmata summa vastavalt 9,9 miljardit eurot ja 1 024 miljonit eurot (96). Edasine Kreeka pankade toetuskava raames antav likviidsustoetus kujutaks endast samuti abi.
7.1.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(211)
Komisjon on 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta juba kindlaks teinud, et kava rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Piraeuse pank on saanud 750 miljoni euro väärtuses eelisaktsiaid, mis moodustab 2,1 % panga riskiga kaalutud varast (97).
7.1.2. Abi olemasolu riigi tagatud likviidsusabi puhul (meede L2)
(212)
2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade rahaliste vahendite eraldamine finantsasutustele ei kujuta abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimelisusega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), ei saa järeldada, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei kujuta endast riigiabi.
(213)
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigigarantii andmist Kreeka keskpangale, kusjuures mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Sellest lähtuvalt andis erakorraline likviidsusabi Piraeuse pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas Piraeuse pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab Piraeuse pangale antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust.
(214)
Eespool esitatut aluseks võttes leiab komisjon, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see ligikaudu 31,4 miljardit eurot. Pärast järsku vähenemist 2013. aastal oli likviidsusabi suurus sama aasta lõpus vaid 750 miljonit eurot.
7.1.3. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu võetud meetmete puhul
7.1.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(215)
Menetluse algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba teinud järelduse, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Piraeuse pangale eraldatud kapital oli 4,7 miljardit eurot.
7.1.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(216)
Meede B2 viidi ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65.
(217)
Mis puudutab eelise olemasolu, siis tõstis meede B2 Piraeuse panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ning andis juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks kujutab meetme B2 hüvitamine intresside kogunemist EFSFi võlakirjadele, samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Et hüvitis on ilmselt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentide hüvitistest, ei oleks Piraeuse pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 Piraeuse pangale riigi vahenditest eelise andmist. Et meede oli kättesaadav ainult Piraeuse pangale, on see valikuline.
(218)
Meetme B2 kohaldamise tulemusena Piraeuse panga seisund tugevnes, kuna panga käsutusse anti edasiseks kapitalinõuete täimiseks vajalikud rahalised vahendid, mis tekitas konkurentsimoonutusi. Kuna pank tegutseb ka teiste liikmesriikide pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B2 liikmesriikidevahelist kaubandust.
(219)
Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Siseriiklikud ametiasutused andsid sellest teada kui abist. Saadud kapital on 1 553 miljonit eurot.
7.1.3.3. Kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)
(220)
Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda Piraeuse panga rekapitaliseerimise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames kehtestas. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega eraldab fond riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Kreeka finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 082 miljonit eurot.
(221)
Kohustuse võtmise kinnitus andis Piraeuse pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindluse, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta seda turult hankida ei suuda. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et juhul, kui Piraeuse pangal ei õnnestu vajalikku kapitaliosa turult saada, eraldab selle Kreeka finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks tegemist nõustunud kohustusi võtma ning Piraeuse pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturgudele. Eelis on valikuline, kuna seda ei antud kõigile Kreekas tegutsevatele pankadele.
(222)
Kuna Piraeuse pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt seal tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B3 ühtlasi liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab konkurentsi.
(223)
Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui riigiabist.
7.1.3.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises 2013. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks (meede B4)
(224)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises eesmärgiga katta 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajadused (meede B4) tähendab esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) osalist konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks 5 891 miljoni euro väärtuses lihtaktsiatesse. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi osalist konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nominaalsummat. Abi teatava nominaalsumma korral suurendab see siiski Piraeuse panga eelist (ja süvendab seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu meetmete B1 ja B2 puhul.
(225)
Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seoses konkurentsimoonutustega ja mõjuga kaubandusele toob komisjon näiteks, et abi võimaldas Piraeuse pangal jätkata oma tehinguid teistes liikmesriikides. Piraeuse panga likvideerimine oleks toonud kaasa panga välismaise tegevuse lõpetamise kas selle likvideerimise või müügi teel. Lisaks tegutsesid Kreekas teatavad teiste liikmesriikide pangad. Seega piiratakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meede B4 kujutab endast riigiabi.
7.1.3.5. Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta
(226)
Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summa oli 7 335 miljonit eurot. Kuna Piraeuse pank kaasas 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise jooksul 1 444 miljoni euro suuruses summas erakapitali, nagu osutati punktis 7.1.3.3, konverteeriti ainult osa esimesest ja teisest ajutisest rekapitaliseerimisest (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks (meede B4). Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 1 082 miljoni euro suuruses summas (meede B3) eraldatud täiendavat kapitali ei läinud vaja ning seetõttu ei makstud seda välja. Väljamakstud riigiabi summa suurus oli seega võrdne üksnes esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise summaga, st 6 253 miljonit eurot ning osa nimetatud abist maksti 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise ajal kuue kuuga tagasi (meede B4), kuna erasektori osalus ületas summa, mille fond oli kohustunud eraldama.
(227)
Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi summa suurusele absoluutväärtuses tuleb komisjonil arvesse võtta ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmeid B1, B2 ja B3 kohaldati ühe aasta jooksul ajavahemikul 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta maini. Kõnealusel ajavahemikul suurenes Piraeuse panga riskiga kaalutud vara järjestikuste omandamiste tagajärjel märkimisväärselt. Seega tekib küsimus, millist riskiga kaalutud vara taset tuleks kasutada ehk täpsemalt, kas riigiabi hindamise aluseks tuleks võtta olemasolev riskiga kaalutud vara nimetatud perioodi alguses või lõpus. Meetmete B1, B2 ja B3 eesmärk oli katta Kreeka keskpanga poolt 2012. aasta märtsis kindlaks määratud kapitalivajadus (2012. aasta stressitest). Teiste sõnadega, kapitalivajadused, mida kõnealuste riigiabimeetmetega püüti leevendada, olid olemas juba märtsis 2012. Seetõttu leiab komisjon, et meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summat tuleb võrrelda Piraeuse panga riskiga kaalutud varaga 31. märtsil 2012. Seejuures tuletatakse meelde, et alates 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni ei võtnud Kreeka keskpank arvesse Kreeka pankade poolt kapitalivajaduste üles- või allapoole korrigeerimiseks läbi viidud omandamisi. See asjaolu tõendab veelkord, et meetmed B1, B2 ja B3 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud Piraeuse panga näitajatega 31. märtsi 2012. aasta seisuga.
(228)
Piraeuse pangale anti abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustuse (meede B3) summa, st 7 335 miljoni euro ehk 21,5 % ulatuses Piraeuse panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.
(229)
Piraeuse pangale maksti välja abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) summa, st 6 253 miljoni euro ehk 18,4 % ulatuses panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.
(230)
Kuna Piraeuse pank suutis kaasata erakapitali, oli lõplik summa, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale lihtaktsiates, 5 891 miljonit eurot, mis moodustab 31. märtsi 2012. aasta seisuga 17,3 % panga riskiga kaalutud varast.
7.1.4. Järeldus Piraeuse panga saadud abi olemasolu ja kogusumma kohta
(231)
Meetmed A, B1, B2, B3, B4, L1 ja L2 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tabelis 11 on esitatud kokkuvõte nende meetmete kohta.
Tabel 11
Ülevaade Piraeuse panga saadud koguabist
Viide
Meede
Meetme liik
Abisumma
Abi/riskiga kaalutud vara
A
Eelisaktsiad
Kapitalitoetus
750 miljonit eurot
2,1 %
B1
B2
B3
Esimene ajutine rekapitaliseerimine
Teine ajutine rekapitaliseerimine
Kohustuse võtmise kinnitus
Kapitalitoetus
4 700 miljonit eurot
1 553 miljonit eurot
1 082 miljonit eurot
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Piraeuse pangale antud kapitaliabi kokku A + B1 + B2 + B3
8 085 miljonit eurot
23,7 %
Pangale välja makstud abi kokku A + B1 + B2
7 003 miljonit eurot
21,6 %
B4
Rekapitaliseerimine
Kapitalitoetus
5 891 miljonit eurot
17,3 %
Piraeuse pangale välja makstud abi kokku, millest on lahutatud 6 kuu jooksul tagasi makstud abi
6 641 miljonit eurot
19,4 %
Viide
Meede
Meetme liik
Abi nominaalsumma
L1
Likviidsustoetus
Tagatis
Obligatsiooni-laen
Tagatisi: 9,9 miljardit eurot
Obligatsioonilaene: 1,3 miljardit eurot
L2
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi
Rahastamine ja tagatis
31,4 miljardit eurot
Piraeuse pangale antud likviidsusabi kokku
42,6 miljardit eurot
7.2. KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS
(232)
Vastavalt põhjenduses 183 tehtud järeldusele peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b (98).
(233)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(234)
Juhised rekapitaliseerimismeetmete kohta on toodud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.
(235)
Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja nõuetekohane omaosalus ja piirata konkurentsi moonutamist.
(236)
Kõnealust raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mida kohaldatakse pärast 31. juulit 2013 komisjoni eelneva heakskiiduta teatatud või võetud abimeetmete suhtes.
7.2.1. Piraeuse pangale eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(237)
Piraeuse pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames ning selle muudatuste ja pikendamise kohaselt (99). Iga edasine likviidsustoetuse andmine Piraeuse pangale toimub kava alusel, mille on täielikult heaks kiitnud komisjon. Abi tingimused peab enne eraldamist heaks kiitma komisjon ning seetõttu ei ole vaja neid käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.
7.2.2. Eelisaktsiate kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede A)
(238)
2009. aasta eelisaktsiate vormis rekapitaliseerimine (meede A) toimus 2008. aasta pangandusteatise alusel samal aastal heaks kiidetud Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Seega puudub vajadus hinnata seda veel kord 2008. aasta pangandusteatise alusel ja piisab üksnes ümberkorraldamisteatise alusel hindamisest.
7.2.3. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede L2)
(239)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Igasuguse pärast 31. juulit 2013 ilma komisjoni eelneva heakskiiduta antud riigi tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes kohaldatakse 2013. aasta pangandusteatist.
7.2.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(240)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3, ja B4) ja eeskätt hüvitamise kokkusobivust tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Et nimetatud meetmed viidi ellu enne 1. augustit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise kohaldamisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel.
7.3. MEETME L2 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE JA 2011. AASTA PIKENDUSTEATISEGA
(241)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(242)
Kuna Kreeka pangad jäid hulgimüügiturust kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest, nagu on märgitud põhjenduses 37, ning kuna Piraeuse pank ei saanud laenata piisavaid vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, tugines ta piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile, hoides sel viisil ära makseviivitused. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism tõsise häire kõrvaldamiseks, mille Piraeuse panga makseraskused oleksid põhjustanud.
(243)
Kuna riigi tagatud erakorralise likviidsusabiga kaasnesid Piraeuse panga jaoks suhteliselt kõrged rahastamiskulud, oli pank piisavalt motiveeritud mitte toetuma oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Piraeuse pank pidi maksma […] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks oli Piraeuse pank kohustatud maksma riigile […] baaspunkti garantiitasu. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus EKP refinantseerimise maksumusest palju suurem. Nende kahe erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav garantiitasu. Seega võib riigi nõutavat koguhüvitist pidada piisavaks. Mis puudutab riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summat, siis vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank selle vastavalt panga tegelikele vajadustele korrapäraselt läbi. Selle kasutamist kontrollitakse tähelepanelikult ja tagatakse piirdumine minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 Piraeuse pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. Piirdutakse minimaalselt vajaliku summaga.
(244)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja korrapärane kontrollimine, et selle kasutamine piirduks minimaalselt vajalikuga, tagab ühtlasi, et likviidsus on proportsionaalne ja ei moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib ühtlasi ära Kreeka võetud kohustuse, et Piraeuse pank viib ellu ümberkorralduskava, mis vähendab panga sõltuvust rahastamisest keskpanga vahendite kaudu ja järgib tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu analüüsiti punktis 7.6. Nimetatud asjaolud tagavad, et likviidsusabile toetumine lõpeb nii kiiresti kui võimalik ning et kõnealune abi on proportsionaalne.
(245)
Seega on meede L2 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega kooskõlas. Et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 ka nimetatud teatisega kooskõlas.
7.4. MEETMETE B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE, 2011. AASTA PIKENDUSTEATISE JA 2013. AASTA PANGANDUSTEATISEGA
(246)
Põhjenduses 241 öeldu kohaselt ja kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise punktiga 15 peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (100) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(247)
Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises sätestati edasised juhised riigi kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.
7.4.1. Meetmete asjakohasus
(248)
Komisjoni arvates on Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3, ja B4) asjakohased, kuna võimaldavad Piraeuse pangal täita kapitalinõudeid. Ilma Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiseta ei oleks Piraeuse pank suutnud oma tegevust jätkata ja oleks kaotanud juurdepääsu EKP refinantseerimistehingutele.
(249)
Selle kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et Piraeuse pank on Kreeka üks suuremaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise seisukohast. Seepärast on Piraeuse pank Kreeka jaoks süsteemselt oluline pank. Panga makseraskused oleksid seega tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Sellises olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi rahastamisele juurdepääsuga. Rahastamisvahendite puudus piiras nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks Piraeuse panga makseraskused häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Lisaks tingis meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohaldamise suurelt osalt erasektori kaasamise programm, mis oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu sündmus, ja mitte panga oskamatu juhtimine või ülemäärane riskide võtmine. Seega on kõnealused meetmed mõeldud peamiselt selleks, et tulla toime erasektori kaasamise programmi tagajärgedega ja aidata kaasa Kreeka finantsstabiilsuse säilitamisele.
(250)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Piraeuse pank oli kohe võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141, on Kreeka kohustunud võtma rea meetmeid Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingute valdkonnas. Põhjenduste 115, 116 ja 117 kohaselt on Piraeuse pank oma tegevust ka oluliselt ümber korraldanud, kuna paljude kulude vähendamine on juba saavutatud. Seega on komisjoni kahtlused hajutatud.
(251)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka seoses sellega, kas olid nähtud ette piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui Piraeuse panka hakkab kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib juhul, kui enamusosalus läheks riigi kätte. Käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141 kirjeldatud kohustustega tagatakse Piraeuse panga krediiditehingute äriline iseloom ja igapäevase äritegevuse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise panga juhtkonna ülemäärase riskide võtmise eest.
(252)
Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega Kreeka finantsstabiilsuse säilitamine. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev juhtimine ei seaks ohtu Piraeuse panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased.
7.4.2. Vajalikkus - abi piiramine miinimumiga
(253)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(254)
Kapitalitoetuse suuruse arvutas välja Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu säilimine ajavahemikus 2012-2014 üle teatava taseme, nagu on kajastatud tabelis 3. Seega ei taga meetmed B1, B2, B3 ja B4 Piraeuse pangale liigset kapitali. Nagu on selgitatud põhjenduses 250, on võetud meetmeid panga täiendava abivajaduse ohu ärahoidmiseks tulevikus.
(255)
Seoses esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) hüvitamisega tuletab komisjon meelde, et need toimusid vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning maksti välja mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. Alates EFSFi võlakirjade väljamaksmise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud hüvitisena võlakirjadelt kogunenud intressi pluss 1 % ulatuses tasu (101). Nagu on rõhutatud menetluse algatamise otsuses, on nimetatud hüvitis madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7-9 %. Madala hüvitismääraga periood piiritleti siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse konverteerimise kuupäevani ehk meetmeni B4). Kui esimene ja teine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal Piraeuse panga aktsiakapitalis langes 2,3 protsendile. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on seega hajutatud.
(256)
Võttes lisaks arvesse Piraeuse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi teket peamiselt võla kustutamisest riigi kasuks (erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähenemise näol) ning riigi pikaajalisest majanduslangusest, on komisjon nõus aktsepteerima ajutist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest hüvitamise nõuetest (102).
(257)
Meede B3 kujutas endast kohustust eraldada kapitali selle tulevase suurendamise raames. Selle 2012. aasta detsembris võetud kohustuse oleks saanud ellu viia tegeliku kapitalisüstiga vaevalt viis kuud hiljem, 2013. aasta mais või juunis, kui Piraeuse pank jätkas kapitali suurendamist. Kuna pank kaasas erainvestoreid, võis Kreeka finantsstabiilsuse fond jätta lubatud kapitalisüsti tegemata. Silmas pidades lühikest ajavahemikku, mille jooksul kapitali võimaldamise kohustus kehtis, ning põhjenduses 256 esitatud põhjustel on vastuvõetav, et nimetatud kohustuse eest hüvitist ei makstud.
(258)
Mis puutub meetmesse B4, siis tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes piisava diskontoga, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna meetme B4 puhul ei kasutatud aktsiahinna suhtes olulist diskontot, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinnast märkimisväärselt madalama hinna saavutamine tegelikkuses võimatu (103). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli Piraeuse panga turukapitalisatsioon ainult mõnisada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas oleks võinud olemasolevad aktsionärid täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib veel, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 2,3 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud Kreeka finantsstabiilsuse fondile makstavale hüvitisele üksnes vähest mõju. Võttes arvesse põhjenduses 256 nimetatud Kreeka pankade erilist olukorda ning asjaolu, et abivajadus tekkis suures osas võla kustutamisest riigi kasuks, leiab komisjon, et riigi märgitud aktsiate emissioonihind oli piisavalt madal.
(259)
Kreeka finantsstabiilsuse fond laskis ka käibele aktsiate ostutähed ja andis 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalevate erainvestorite iga märgitud uue aktsia kohta ühe ostutähe. Fond andis need ostutähed tasuta. Põhjenduses 106 esitatud selgituse kohaselt annab iga ostutäht õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Täitmishind on võrdne fondi märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase ja kumulatiivse marginaaliga (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks). Hüvitis, mida Kreeka finantsstabiilsuse fond talle kuuluvate aktsiate eest saab, on tegelikult nimetatud tasemetega piiratud. Kõnealune hüvitis on madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7-9 %. Kuna nimetatud ostutähed olid Piraeuse panga poolt 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames käivitatud märkimisõiguse emissiooni ja suunatud pakkumise edukuse peamised tegurid, leiab komisjon, et need ostutähed võimaldasid pangal 1 444 miljoni euro ulatuses abisummat vähendada. Olemasolevad simulatsioonid näitasid, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid Piraeuse panga rekapitaliseerimise eelsest madalast omavahendite suhtarvust ja tol ajal valitsenud äärmisest ebakindlusest tingituna saanud piisavat tulu ja ei oleks osalenud. Põhjendustes 249 ja 256 esitatud põhjustel - kuna ostutähtede kasutamise puhul saab Kreeka finantsstabiilsuse fond minimaalse positiivse hüvitussumma ja kuna Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli kaasata erainvestoreid, et jätta mõne panga juhtimine erakätesse ning vältida olukorda, et kogu pangandussektor satuks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kontrolli alla - on komisjon nõus aktsepteerima sellist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärase hüvitamise nõuetest. Nõusolek põhineb ka asjaolul, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, ei ole aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ette nähtud ostutähtede mis tahes korrigeerimist ja märkimisõiguse emissiooni korral tohib korrigeerida ainult ostutähe täitmishinda ning korrigeerimine võib toimuda üksnes tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Lisaks võimaldab Kreeka võetud kohustus taotleda komisjoni heakskiitu enne Kreeka finantsstabiilsuse fondi väljalastud ostutähtede mis tahes tagasiostmist ning kindlustada, et ükski edaspidi toimuv tagasiostmine ei vähendaks fondi saadavat hüvitist ega suurendaks aktsiate ostutähtede omanike hüvitist.
(260)
Seoses asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõigusetud, tuletab komisjon meelde, et abivajadus ei ole tingitud peamiselt ülemäärasest riskide võtmisest. Lisaks oli Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk jätta mõne panga juhtimine erakätesse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe ja ümberkorralduskava kohaldamata jätmise korral hääleõiguste automaatne taastamine pakuvad kaitset eraomanikest juhtide ülemäärase riskide võtmise eest tulevikus. Lõpuks kujutavad erasektori kaasamise programm ja 2012. aasta detsembris toimunud tagasiostmine endast teatavat riigile makstud hüvitist, kuna Kreeka riigi võlg Piraeuse pangale vähenes mitme miljardi euro võrra. Kõiki neid põhjusi arvestades võib komisjon nõustuda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab hääleõiguseta aktsiad. Komisjon järeldab seega, et meede B4 oli vajalik.
(261)
Järelikult olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest.
7.4.3. Proportsionaalsus - negatiivse ülekanduva mõju piiramise meetmed
(262)
Piraeuse pank sai väga suures mahus riigiabi. Selline olukord võib viia konkurentsi tõsise moonutamiseni. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada mitmeid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eelkõige näevad võetud kohustused ette, et panga tehingud toimuvad jätkuvalt ärilistel alustel, nagu selgitati põhjendustes 136 ja 137. Kreeka on võtnud kohustuse järgida ka omandamiskeeldu ja väljuda mitmetest investeeringutest, nagu on kirjeldatud põhjendustes 138, 139 ja 143. Konkurentsimoonutuste piiramist hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6.
(263)
Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingutega seotud kohustuste nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks nimetati pangas ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. See aitab vältida kahjulikke muutusi panga äritavades ja seega vähendab võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.
(264)
25. juunil 2014 esitati komisjonile viimaks uus ulatuslik ümberkorralduskava. Kõnealust ümberkorralduskava hinnatakse punktis 7.6.
(265)
Kokkuvõttes on menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused hajutatud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 seisukohast proportsionaalsed.
7.4.4. Järeldused Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega
(266)
Komisjon jõudis järeldusele, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise seisukohast asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on seega kokkusobivad 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega.
7.5. ATE ÜLEANTUD TEGEVUSE, GENIKI, KÜPROSE ÜLEANTUD TEGEVUSE JA MBG OMANDAMISE KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA
(267)
Ümberkorraldamiskava punktis 23 selgitatakse, et abi saavate pankade teostatavat ettevõtete omandamist ei tohi rahastada riigiabist, välja arvatud juhul, kui see on ettevõtte elujõulisuse taastamiseks hädavajalik. Ümberkorraldamiskava punktides 40 ja 41 märgitakse, et pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui omandamine moodustab finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Lisaks võib omandamine seada ohtu elujõulisuse taastamise või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga teostatud ettevõtete omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega.
7.5.1. ATE üleantud tegevuse omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.1.1. ATE üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(268)
ATE üleantud tegevuse omandamine tõi Piraeuse panka suure hulga hoiuseid, laenude netosumma oli samal ajal palju väiksem (104). See aitas märkimisväärselt vähendada Piraeuse panga väga suurt laenude ja hoiuste suhtarvu.
(269)
Lisaks sellele on omandamine kaasa aidanud märkimisväärsete sünergiate tekkele, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja töötajate vähendamise ning IT integratsiooni tulemusel, rahastamisel tekkiv sünergia ja sissetulekute sünergia.
(270)
Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt väga positiivne.
7.5.1.2. ATE üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(271)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.
(272)
Piraeuse panga ATE üleantud tegevuse omandamise eest makstavaks tasuks määrati 0,6 % üleantud hoiuste väärtusest ja summa suurus oli umbes 95 miljonit eurot. See võrdus 0,02 %ga Piraeuse panga koguvaradest omandamise ajal. Kõnealust summat võib seega pidada väikeseks, aga mitte tühiseks.
(273)
ATE üleantud tegevuse omandamine parandas märgatavalt Piraeuse panga äärmiselt pingelist likviidsuspositsiooni ja muutis panga olukorra märksa toimivamaks. Komisjon tuletab meelde, et […]. Seega võib omandamist ja selle eest makstud madalat ostuhinda lugeda Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuks ning selle suhtes kohaldatakse ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud erandit.
7.5.1.3. ATE üleantud tegevuse omandamise moonutav mõju konkurentsile
(274)
Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohi riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Samas märgitakse ümberkorraldamisteatise punktis 41, et omandamist võib lubada juhul, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Sellistel asjaoludel peab omandamise protsess olema õiglane ning asjaomasel turul tuleb kindlustada tõhusa konkurentsi tingimused.
(275)
Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta ATEt eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Lisaks analüüsis Kreeka keskpank ATE eri võimalusi (näiteks likvideerimine) ning jõudis järeldusele, et ATE üleantud tegevuse müümine on kõige soodsam lahendus, sest see vähendaks tehingute teostamisega seotud riski ja Kreeka kulusid. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(276)
ATE üleantud tegevuse omandamiseks ei teinud pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.
(277)
Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis ATE üleantud tegevuse omandamise heaks, (105) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.
(278)
ATE üleantud tegevuse omandamine on seega kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga.
7.5.1.4. Järeldus ATE üleantud tegevuse omandamise kohta
(279)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja ATE üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.2. Geniki omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.2.1. Geniki omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(280)
Tegevuse kasumlikkust silmas pidades aitab Geniki omandamine kaasa Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastumisele. Kõnealuse omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab samas geograafilises piirkonnas asuval turul tegutseva kahe panga ühendamine sünergiaid, nagu näiteks kulude kokkuhoid töötajate arvu vähendamise ja filiaalide sulgemise teel. Piraeuse pank saab juurde Geniki kliendid ja hoiustajad, vähendades sellega oluliselt jaotuskulusid.
(281)
Mis puudutab likviidsuspositsiooni, siis Genikil oli rohkem hoiuseid kui laene, nagu selgitati põhjenduses 65. Seetõttu suurendas omandamine Piraeuse panga likviidsust ning aitas pangal laenude ja hoiuste suhtarvu vähendada. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud, enne kui Piraeuse pank Geniki omandas. Seega ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi.
(282)
Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne.
7.5.2.2. Geniki omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(283)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline.
(284)
Piraeuse pank maksis Geniki omandamise eest siiski ainult 1 miljon eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud ja tehingu tingimusena tegi Société Générale Piraeuse pangale märkimisväärse kapitalisüsti (106).
(285)
Komisjon teeb järelduse, et arvesse võttes tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei toonud omandamine Piraeuse pangale kaasa mis tahes edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole Geniki omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga.
7.5.2.3. Geniki omandamise moonutav mõju konkurentsile
(286)
Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.
(287)
Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta Genikit eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Geniki tõi Société Générale’ile suuri kahjumeid, mistõttu Société Générale kavatses selle müüa või oleks kaalunud Geniki pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(288)
Lisaks ei teinud Geniki omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. Seega ei tõrjunud Piraeuse pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat.
(289)
Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, (107) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.
(290)
Lõpuks, ostuhind oli väga madal. Sellepärast ei saa väita, et Piraeuse pank kasutas omandamise rahastamiseks riigiabi. Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Geniki omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.
7.5.2.4. Järeldus Geniki omandamise kohta
(291)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Geniki omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.3. Küprose üleantud tegevuse omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.3.1. Küprose üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(292)
Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust.
(293)
Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia haldus- ja personalikulude kokkuhoiu tulemusel ning hoiuste maksumuse märgatav paranemine. Piraeuse pank on kolme Küprose panga Kreeka tegevus alates nende omandamisest täielikult integreerinud, kõik kolme Küprose panga filiaalid ümber nimetanud ja teinud edusamme võrgustiku ratsionaliseerimisel.
(294)
Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevusega seotud laenuportfellid olid hästi kindlustatud. Piraeuse pank omandas kõnealused laenud hinnaga, mis oli tunduvalt väiksem nende nimiväärtusest: ostuhinda kärbiti tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal. See vähendab võimalust, et laenukahjumi tekkimise risk ületab juba madalas ostuhinnas kajastuva kahjumi.
(295)
Piraeuse pank omandas ka suure hulga hoiuseid, peaaegu sama palju kui omandatud laenude netosumma. Selle abil tugevdas ta oma likviidsuspositsiooni.
(296)
Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne.
7.5.3.2. Küprose üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(297)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.
(298)
Punktis 7.3 esitatud analüüsi kohaselt oli abi eesmärk katta Küprose üleantud tegevuse omandaja kapitalivajadused, sest nende omandamine aitas tagada Kreeka finantsstabiilsuse säilitamise. Tasu, mille Piraeuse pank Küprose üleantud tegevuse omandamise eest lõpuks maksis, oli palju väiksem kui omandatud väärtpaberiportfelli arvestuslik väärtus. Pärast selle vähendamist tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal oli see isegi väiksem kui laenude väärtus. Omandamishinda võib seega pidada negatiivseks. Seda järeldust toetab asjaolu, et Piraeuse pank kajastas Küprose üleantud tegevust omandades suure negatiivse firmaväärtuse, mis suurendas panga kapitali.
(299)
Kui asutakse siiski seisukohale, et Piraeuse pank maksis positiivse hinna, siis märgib komisjon, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli omandamise eeltingimusena võtnud ostja ees kohustuse teha ostuhinna suurune kapitalisüst. 2013. aasta rekapitaliseerimise raames täitis Kreeka finantsstabiilsuse fond selle kohustuse. Kõnealune kapitalisüst on abi Küprose üleantud tegevusele ja mitte Piraeuse pangale, nagu on selgitatud punktis 6.2.1. Seega ei põhjustanud omandamine Piraeuse pangale täiendava riigiabi vajadust.
(300)
Komisjon jõuab järeldusele, et tulenevalt ebatüüpilistest tingimustest (madal ostuhind ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustus teha ostuhinna ulatuses kapitali suurendamise raames kapitalisüst) ei ole Küprose üleantud tegevuse omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga.
7.5.3.3. Küprose üleantud tegevuse omandamise moonutav mõju konkurentsile
(301)
Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.
(302)
Küprose pankade Kreekaga seotud tegevuse müümise eesmärk oli kaitsta Kreeka pangandussüsteemi stabiilsust ja tagada, et Küprose pangad saaksid kõnealuse äritegevuse müüa enne, kui see kaotaks igasuguse väärtuse. Tehingut võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(303)
Lisaks ei teinud kolme Küprose panga omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.
(304)
Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, võib eeldada, (108) et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.
(305)
Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Küprose üleantud tegevuse omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.
7.5.3.4. Järeldus Küprose üleantud tegevuse omandamise kohta
(306)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Küprose üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab kõnealune omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.4. MBG omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.4.1. MBG omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(307)
Täielikult rekapitaliseeritud MBG omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust.
(308)
Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja personali vähendamise tulemusel, madalamad hoiusekulud ja sünergiatulu. Vahepeal on Piraeuse pank MBG täielikult integreerinud.
(309)
Kuna MBG kapitaliseeriti piisavalt, enne kui Piraeuse pank selle omandas ja kuna pank maksis 1 miljoni euro suuruse hinna, ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi. Lisaks võttis müüja tehingu raames kohustuse paigutada Piraeuse panka 400 miljonit eurot. Kohustus täideti 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, mille käigus BCP eraldas Piraeuse pangale 400 miljonit eurot.
(310)
Komisjon jõudis järeldusele, et omandamine on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne ja et MBG hind oli nii madal, et ei mõjutanud abi piirdumist vajaliku miinimumiga.
7.5.4.2. MBG omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(311)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline.
(312)
Piraeuse pank maksis MBG omandamise eest siiski ainult üks miljonit eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli BCP MBG piisavalt kapitaliseerinud ja tehingu tingimusena tegi BCP Piraeuse pangale 400 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (109).
(313)
Komisjon teeb järelduse, et võttes arvesse tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei too MBG omandamine Piraeuse pangale kaasa mingit edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole see erandlikult vastuolus abi minimeerimise põhimõttega.
7.5.4.3. MBG omandamise moonutav mõju konkurentsile
(314)
Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.
(315)
Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta MGBd eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. MBG tõi BCPle suuri kahjumeid, mistõttu BCP kavatses selle müüa või oleks kaalunud MBG pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. MBG müümine oli ühtlasi BCP ümberkorralduskava osa (110). Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(316)
Lisaks ei teinud MBG omandamiseks ühtki asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.
(317)
Selle põhjal võib teha järelduse, et MGB omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.
7.5.4.4. Järeldus MBG omandamise kohta
(318)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja MGB omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.6. MEETMETE A, B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA
7.6.1. Raskuste põhjused ja ümberkorraldamisteatise kohase hindamise tulemused
(319)
Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad Piraeuse panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning Kreeka ja Lõuna-Euroopa tõsisest majanduslangusest. Seoses võlakriisiga kaotas Kreeka valitsus juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kokkuleppe üle oma riigi ja rahvusvaheliste võlausaldajatega seoses erasektori kaasamise programmiga, mille tulemusel saavutati riigi vastu suunatud nõuete vähendamine 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalama intressimäära ja pikemate tähtaegadega Kreeka uute riigivõlakirjade vastu. Kreeka riik ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi nende nimiväärtusest 30,2 % ja 40,1 % vahele, mis tõi Kreeka pankadele kaasa täiendava kahjumi. Lisaks sellele, et erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine mõjutasid Piraeuse panga kapitalipositsiooni, toimus pangas alates 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suur hoiuste väljavool, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub jätkusuutmatu riigivõla ja majanduslanguse tõttu euroalast.
(320)
Piraeuse pangale antud abi, st meetmete B1, B2, B3 ja B4 alusel saadud summa ehk 7 335 miljonit eurot, on suurem kui erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum (5 911 miljonit eurot).
(321)
Suur osa kapitalivajadustest tuleneb finantsasutuse tavapärasest seotusest riigiriskiga. See asjaolu toodi välja ka menetluse algatamise otsuse põhjendustes 63 ja 74. Seega peab Piraeuse pank oma ümberkorralduskavas pöörama moraaliriski küsimustele vähem tähelepanu kui teised abi saavad finantsasutused, kes on liigselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, siis tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Kuna erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, siis võib pankade rekapitaliseerimisel riigile vähem hüvitist maksta. Komisjon leiab siiski, et Piraeuse panga riskimäärad seoses Kreeka riigiriskiga olid suuremad kui muudel suurtel Kreeka pankadel (111). Sellest tulenevalt ei saa kogu Kreeka riigivõlakirjadega seotud kahju kanda finantsasutuse tavapärase riigiriskiga seotuse arvele.
(322)
Piraeuse panga kahjumi teine põhjus on Kreeka kodumajapidamistele ja ettevõtetele antud laenudega seotud kahjum. Komisjon on seisukohal, et see kahjum tuleneb peamiselt erakordselt tõsisest ja pikaajalisest SKP vähenemisest umbes 25 % võrra viie aasta jooksul ning ei ole seotud panga liiga riskantsete laenuandmise tavadega. Seetõttu ei teki selle kahjumi katmiseks antud abi puhul moraaliriski, mis tekib siis, kui abiga korvatakse panga varasema riskikäitumise tagajärgi. Seega on abi vähem moonutava iseloomuga (112).
(323)
Osa Piraeuse panga kapitalivajaduste ja laenukahjumite põhjuseks olid mõned rahvusvahelised tütarettevõtjad. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks läbi viidud stressitest näitas, et välismaiste laenude krediidikahju prognoos oli baasstsenaariumi kohaselt 1 314 miljonit eurot ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt 1 624 miljonit eurot. Mitmed kõnealused välismaised ettevõtted olid viimaste aastate vältel kahjumlikud. Rahvusvahelise tegevusega seotud kahjud olid 2012. aastal enne maksude mahaarvamist 244 miljonit eurot (113). Välismaised varad vähendasid ka likviidsust.
(324)
Seega võib järeldada, et märkimisväärne osa kahjumist ja abivajadusest kuulub 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mis võimaldab komisjonil nõudeid leevendada. Samuti tuleneb abivajadus osalt Kreeka erakordselt tõsisest majanduslangusest, mitte riskantsest laenamisest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja on seetõttu vähem moonutava iseloomuga.
(325)
Osa abivajadusest tuleneb Piraeuse panga enda riskide võtmisest seoses suure positsiooniga riigi võlakirjades ja välismaiste tütarettevõtjatega.
7.6.2. Elujõulisus
(326)
Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldusteatise punkt 2). Käesoleval juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise ja 31. detsembri 2018 vahele.
(327)
Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9-11 ulatusliku ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, milles on toodud kogu teave Piraeuse panga ärimudeli kohta. Kavas selgitatakse ka Piraeuse panga raskuste põhjusi ning kõigi elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmeid. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat, mis valiti Piraeuse panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, haavatava likviidsus- ja kapitalipositsiooniga ning oma välismaiste ettevõtetega, mis viimastel aastatel toetusid rahastamise ja kapitali osas emaettevõtjale.
7.6.2.1. Kreeka pangandustegevus
(328)
Seoses likviidsuse (114) ja Piraeuse panga sõltuvusega eurosüsteemi rahalistest vahenditest nähakse ümberkorralduskavas ette bilansimahu piiratud kasv Kreekas, samas kui hoiuste baas peaks uuesti kasvama Sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist on juba vähenenud ja kahaneb jätkuvalt, mis aitab samuti pangal oma rahastamiskulusid vähendada.
(329)
Põhjenduses 137 nimetatud kohustus, mis on seotud laenude ja hoiuste suhtarvuga, tagab Piraeuse panga bilansi struktuuri jätkusuutlikkuse ümberkorraldusperioodi lõpus. Väärtpaberite müük ja muud kõrvaltegevused tugevdavad samuti panga likviidsuspositsiooni. Piraeuse panga jätkuvalt pingelise likviidsuspositsiooni tõttu võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega, et neil lubataks võimaldada pangale likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames.
(330)
Rahastamiskulude vähendamiseks on Kreeka ühtlasi võtnud kohustuse, et Piraeuse pank jätkab Kreekas hoiustelt makstavate intressimäärade langetamist, nagu kirjeldati põhjenduses 137. Sellise hoiusekulude vähendamise saavutamine oleks otsustava tähtsusega Piraeuse panga provisjoneerimisele eelnenud kasumlikkuse parandamisel.
(331)
Kriisi algusest saadik on Piraeuse pank teinud suuri omandamistehinguid, mis suurendasid hüppeliselt panga suurust ja hoiusebaasi. Pank integreeris omandatud ettevõtted rekordajaga. Praegu püüab Piraeuse pank rakendada kõiki kõnealustest omandamistest tulenevaid võimalikke sünergiaid. Pank on alustanud Kreekas filiaalide ja töötajate arvu vähendamise teel oma ärivõrgustiku ratsionaliseerimist (115). 2017. aastaks peaksid Piraeuse panga kogukulud Kreekas vähenema 2013. aastaga võrreldes veel […] %. Selle eesmärgi saavutamiseks võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas oma filiaalide ja töötajate arvu 31. detsembriks 2017 vastavalt […] ja […], kusjuures kogukulude maksimumsumma Kreekas peaks olema […] miljardit eurot. Eeldatav kulude ja tulude suhe peaks olema ümberkorraldusperioodi lõpuks väiksem kui […] %. Komisjon leiab, et ümberkorralduskava elluviimine säilitab uues turuolukorras Piraeuse panga tõhususe.
(332)
Olulise tähtsusega valdkond on veel viivislaenude haldamine, sest need moodustasid 31. detsembriks 2013 Piraeuse panga portfellist 36 % (116). Pank kavatseb parandada oma krediidipoliitikat (piirmäärad, piisavad tagatised) ning keskenduda oma kahjude vähendamiseks põhitegevusele. Kreeka on võtnud ka kohustuse, et Piraeuse pank peab krediidipoliitika osas kinni kõrgetest standarditest, et ohjata riske ja maksimeerida panga väärtust krediidiprotsessi igal tasandil, sealhulgas laenude ümberkorraldamisel, nagu kirjeldati põhjenduses 141.
7.6.2.2. Panga üldjuhtimine
(333)
Tähelepanu keskmes on ka panga juhtimine, võttes arvesse, et pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist kuulub suurem osa Piraeuse panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, kuid selle hääleõigus on piiratud,. Lisaks omavad mõned panka kontrollivad erainvestorid ka ostutähti ja saavad seega täiel määral kasu, kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil hüppeliselt suureneb. Kuna kõnealune olukord võib tekitada moraaliriski, sõlmisid Piraeuse pank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aastal vastastikuse raamkokkuleppe. Kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust põhiaktsionäride sekkumise eest, kindlustades samal ajal, et Kreeka finantsstabiilsuse fondil on võimalik ümberkorralduskava täitmist kontrollida ning asjakohaste konsulteerimismenetluste abil ära hoida panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Ühtlasi on Piraeuse pank võtnud kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon märgib heakskiitvalt ära asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui Piraeuse pank oma ümberkorralduskava ei rakenda.
7.6.2.3. Rahvusvaheline tegevus
(334)
Piraeuse panga rahvusvaheline tegevus on minevikus kohati põhjustanud panga kapitali ja likviidsuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 323.
(335)
Ümberkorralduskavas nähakse ette, et Piraeuse pank keskendub jätkuvalt omamaisele turule. Piraeuse pank on juba müünud oma tütarettevõtja Ameerika Ühendriikides. Samuti on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude tagamist ja vähendada tütarettevõtjate rahastamispuudujääki. Allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikus kavatsetakse läbi viia täiendav ratsionaliseerimine, nagu on kirjeldatud põhjenduses 130.
(336)
Seega kahaneb tulevikus välismaiste varade kogusumma. Ümberkorraldusperioodi lõpuks moodustavad välismaised varad […] osa Piraeuse panga bilansi kogumahust.
(337)
Komisjon on seega seisukohal, et Piraeuse pank on piisaval määral välismaiseid tütarettevõtjaid ümber korraldanud ja vähendanud nende suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 138 kirjeldatud kohustus hoiduda suurte kapitalisummade paigutamisest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab ka selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta Piraeuse panga kapitali- või likviidsuspositsiooni.
7.6.2.4. Järeldus elujõulisuse kohta
(338)
Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on Piraeuse pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud, ja saavutab asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse tema riskiprofiili. Panga kapitalipositsioon jääb samas prognoosi kohaselt rahuldavale tasemele.
(339)
Komisjon võtab teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja sügavamat majanduslangust ning kinnisvarahindade tõsisemat deflatsiooni. Ümberkorralduskavast ilmneb, et Piraeuse pank on võimeline taluma küllaltki suurt stressi ja jääb ümberkorraldusperioodi lõpus ka ebasoodsa stsenaariumi korral kasumlikuks ja hästi kapitaliseeritud pangaks.
(340)
2014. aastal kaasatud täiendav kapital, kogusummas 1 750 miljonit eurot, on piisav, et 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt ümberkorraldusperioodil toime tulla ja maksta välja eelisaktsiad, mida Piraeuse pank 2014. aasta mais ka tegi (117). […] Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi kohaselt tegi Kreeka keskpank juba mitmeid kohandusi, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes Piraeuse panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu leiab komisjon, et Kreeka keskpanga hinnatud baasstsenaariumi kohaste kapitalivajaduste puhul on teatavat stressiolukorda arvesse võetud. Komisjon ei nõua Piraeuse panga elujõuliseks tunnistamiseks, et pangal oleks Kreeka keskpanga hinnatud stressiolukorra kapitalivajaduste katmiseks eelnevalt piisavalt kapitali, kuna kõnealune hinnanguline tase kehtib tõsisema stressiolukorra kohta ja kuna 2014. aasta kapitali kaasamise põhjal on ilmne, et Piraeuse pank on taas saanud juurdepääsu kapitaliturgudele.
(341)
Lisaks on positiivne, et Piraeuse pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni.
(342)
Komisjon jõuab seega järeldusele, et juba teostatud ümberkorralduste ja täiendavalt kavandatud ümberkorralduste kombinatsioon on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisav.
7.6.3. Omaosalus ja kulude jagamine
(343)
Ümberkorraldamisteatise punkti 3 kohaselt peavad pangad ja kapitaliomanikud aitama ümberkorraldustele kaasa võimalikult suures ulatuses, et oleks tagatud abi piirdumine vajaliku miinimumiga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müüma varasid, samas kui kapitaliomanikud peaksid võimaluse korral panga kahjumi katma.
7.6.3.1. Piraeuse panga omaosalus: investeeringutest loobumised ja kulude vähendamine
(344)
Piraeuse pank oli juba loobunud väikestest välismaistest ettevõtetest (Ameerika Ühendriikides) ja vähendanud osa oma portfelli kuuluvate ettevõtete finantsvõimendust, et parandada nii kapitali adekvaatsust kui ka likviidsuspositsiooni. Ümberkorralduskavas nähti ette välismaise tegevuse vähendamist, nagu on kirjeldatud põhjendustes 125-129. Võttes arvesse finantsvõimenduse vähendamist ja juba lõpule viidud loobumistehinguid ning pärast välismaiste ettevõtete finantsvõimenduse vähendamise ja nendest loobumisega seotud kohustuste täitmist on Piraeuse pank oma geograafilist esindatust […] märkimisväärselt kokku tõmmanud. Piraeuse panga rahvusvaheliste varade vähendamine vähendab oluliselt ka nende olemasolust tingitud tulevase abivajaduse ohtu. Seega aitab see kahandada abisummat miinimumini.
(345)
Kapitalivajaduste vähendamise eesmärgil ei kasuta Piraeuse pank kapitali oma välismaiste tütarettevõtjate toetamiseks või laiendamiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 138. Lisaks tagavad Kreeka võetud kohustused, et Piraeuse pank ei tee kulukaid omandamistehinguid.
(346)
Piraeuse pank on algust teinud ka laiaulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Panga kulud vähenevad kuni 2017. aastani veelgi. Panga tööjõudu ja palku ollakse sunnitud vähendama. Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse piirata Piraeuse panga juhtide töötasu, […].
7.6.3.2. Kauaaegsete aktsionäride kulude jagamine ja turule toodud uus kapital
(347)
Piraeuse panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes seoses 2009. aastal läbi viidud märkimisõiguse emissiooniga (118) ja seejärel Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimisega (meede B4) ning 2013. aastal ja 2014. aasta märtsis toimunud erakapitali kaasamisega. Näiteks vähenes panga aktsionäridele kuuluv osalus, mis tol ajal hõlmas 2009. aastal raha paigutanud investoreid, 100 %lt enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist vaid 2,3 protsendile pärast nimetatud rekapitaliseerimist. Piraeuse pank ei ole alates 2008. aastast maksnud mingeid rahalisi dividende. Lisaks kõnealusele kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on Piraeuse pank alates kriisi algusest 2008. aastal kaasanud märkimisväärsel hulgal erakapitali, täpsemalt 2009. aastal 807 miljonit eurot, 2013. aastal 1 444 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 750 miljonit eurot.
7.6.3.3. Allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises
(348)
Piraeuse panga hübriid- ja allutatud laenude omanikud on aidanud kaasa panga ümberkorralduskulude katmisel. Pank on kapitali saamiseks läbi viinud mitmeid kohustiste haldamise toiminguid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 134.
(349)
Seni käibel olevate instrumentide suhtes kohaldatakse põhjenduses 143 nimetatud kupongimaksete keeldu. Komisjon on seetõttu seisukohal, et tagatud on asjakohane panga hübriid- ja allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises ning sellega seoses täidetakse ümberkorraldamisteatise nõudeid.
7.6.3.4. Järeldus omapanuse ja kulude jagamises osalemise kohta
(350)
Võrreldes kogu riigipoolse rekapitaliseerimisega on omapanus ja kulude jagamises osalemine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli vähendamise kujul, palju väiksem sellest, mida komisjon peab tavaliselt piisavaks. Vähendamine puudutab ainult välismaist tegevust, mis hõlmab piiratud osa Piraeuse panga tegevusest, (119) ning ümberkorraldamisega ei nähta ette Kreeka laenude ja hoiuste suuruse mis tahes vähendamist, mis on, vastupidi, viimase aasta jooksul pärast omandamisi järsult kasvanud. Komisjon võtab siiski arvesse punktis 7.6.1 käsitletud aspekte ja eelkõige asjaolu, et saadud abi on osaliselt käsitatav 2011. aasta pikendusteatise punktis 14 sätestatud erandina, mille kohaselt komisjon võib nõustuda väiksema omapanuse ja kulude jagamisega. Komisjon märgib ühtlasi heakskiitvalt, et Piraeuse pank kaasas kapitaliturult 2013. aasta mais 1 444 miljonit eurot ja 2014. aasta märtsis 1 750 miljonit eurot, […]. 2014. aasta märtsis kaasatud kapital saadi aktsiahinnaga, mis oli võrdväärne 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise (meede B4) raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi märgitud aktsiahinnaga. Kõrge emiteerimishind piiras seega Kreeka finantsstabiilsuse fondi osa vähenemist. Samuti maksis Piraeuse pank välja eelisaktsiad (meede A). Kõiki nimetatud asjaolusid arvesse võttes võib järeldada, et ümberkorralduskavas on abi vajaliku miinimumini piiramiseks piisavalt meetmeid omapanuse ja kulude jagamises osalemiseks.
7.6.4. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed
(351)
Ümberkorraldamisteatises nõutakse, et ümberkorralduskavas pakutaks välja konkurentsi moonutamist piiravad ja pangasektori konkurentsivõimet tagavad meetmed. Lisaks tuleks nende meetmete abil tegeleda ka moraaliriski küsimustega ja tagada, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks.
(352)
Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamises osalemise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Piraeuse pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 23,7 protsendile tema riskiga kaalutud varadest (120). 2010. aastal sai Piraeuse pank 9,9 miljardi euro ulatuses likviidsustagatisi ja 1,3 miljardi euro ulatuses riigivõlakirju, mis koos moodustavad panga bilansist ligi 25 %. Lisaks sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Sellepärast on võimalikke konkurentsimoonutusi piiravad meetmed abisumma suurust silmas pidades vajalikud. Lisaks on suur ka Piraeuse panga turuosa Kreekas. ATE üleantud tegevuse, Geniki, BCP ja Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendas panga turuosa. Pärast nimetatud omandamisi oli Kreekas 2013. aasta lõpus Piraeuse panga hoiuste turuosa 29 % ning elamukinnisvaraga seotud hüpoteeklaenude, tarbijalaenude ja äriühingute laenude turuosa vastavalt 25 %, 22 % ja 35 % (2011. aastal vastavalt 10 %, 8 %, 8 % ja 14 %) (121).
(353)
Komisjon tuletab meelde, et Piraeuse panga raskused olid suurel määral tingitud välistest vapustustest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on 2008. aastast alates segi paisanud Kreeka majanduse, nagu juba on märgitud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 74. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on seetõttu väiksem. Nagu on kirjeldatud otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele nende aspektide tõttu väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda, et hoolimata suurest riigiabi summast ja suurest turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas Kreeka osas bilansimahu ja laenude vähendamist. Olukord muutuks siiski problemaatiliseks, kui neljast suurest Kreeka pangast kõige rohkem abi saanud ja viimastel aastatel omandamiste teel kõige enam laienenud pank jätkab ümberkorraldusperioodil turust kiiremas tempos kasvamist, tõrjudes tõenäoliselt vähem abi saanud pangad turult välja. Sellepärast tervitab komisjon kohustust, et Piraeuse pank ei laiene turu kasvust kiiremini.
(354)
Komisjon märgib siiski, et riigipoolsed rekapitaliseerimised võimaldasid Piraeuse pangal jätkata pangategevust välisturgudel.
(355)
Komisjon märgib, et lisaks finantsvõimenduse vähendamisele ja juba teostatud ümberkorraldustele korraldab Piraeuse pank 30. juuniks 2018 oma välismaised varad täiendavalt ümber ja vähendab neid veelgi (122). Lisaks sellele võttis Piraeuse pank kohustuse mitte kasutada riigiabi kõnealuse tegevuse kasvu rahastamiseks. Seega ei hakata välismaistel turgudel konkurentsi moonutamiseks kasutama riigiabi.
(356)
Samuti on Kreeka võtnud kohustuse, et Piraeuse pank ei teosta kulukaid omandamistehinguid, kindlustades sel viisil, et pank ei kasuta saadud riigiabi uue ettevõtte omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse rangelt ainult Kreeka pangategevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel.
(357)
Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiusekogumisstrateegiate rahastamiseks, mis moonutab konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hindade määramisel rangeid asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti Piraeuse pangal vältida klientide laenude puhul ebakohaste hinnamääramise strateegiatega konkurentsi moonutamist Kreeka turul.
(358)
Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud eriolukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks võetud kaitsemeetmed on piisavad.
7.6.5. Järelevalve
(359)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjonil oleks võimalik kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu Kreeka võetud kohustustes märgitakse, (123) tagab Kreeka, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, s.o 31. detsembrini 2018, jälgib komisjoni heakskiidul panga poolt ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik Kreeka võetud kohustuste täitmist valdkondades nagu ümberkorraldustegevus Kreekas ja välismaal, üldjuhtimine ja äritehingud. Komisjon leiab seega, et ümberkorralduskava rakendamise nõuetekohane järelevalve on tagatud.
7.6.6. Järeldus meetmete A, B1, B2, B3 ja B4 ümberkorraldamisteatisega kokkusobivuse kohta
(360)
Komisjon on seisukohal, et ümberkorralduskava, koos käesoleva otsuse lisas loetletud kohustustega, tagab Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, on kulude jagamise ja omapanuse osas piisav, tasakaalustab asjakohaselt käesolevas otsuses vaadeldud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju ning on proportsionaalne. Komisjonile esitatud ümberkorralduskava ja kohustused vastavad ümberkorraldamisteatises esitatud tingimustele.
8. KOKKUVÕTE
(361)
Komisjon avaldab kahetsust, et Kreeka on ebaseaduslikult rakendanud abimeetmeid B2, B3 ja B4 ning rikkunud seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna kõnealuseid meetmeid rakendati enne neist ametlikult teatamist. Nimetatud meetmeid, nagu ka teisi käesolevas otsuses analüüsitud meetmeid, võib siiski pidada siseturuga kokkusobivateks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Järgmised Kreeka rakendatud meetmed on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel:
a)
Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2);
b)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale antud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C).
2. Võttes arvesse 25. juunil 2014. aastal esitatud Piraeuse panga grupi ümberkorralduskava, mis hõlmab Piraeuse panka ja kõiki tema tütarettevõtjaid ja filiaale, ning samal kuupäeval Kreeka võetud kohustusi, on järgmine riigiabi siseturuga kokkusobiv:
a)
Kreeka poolt 2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris rekapitaliseerimiskava raames Piraeuse pangale tehtud kapitalisüst summas 750 miljonit eurot (meede A);
b)
Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja alates 2011. aasta juunist Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi 31. detsembri 2012. aasta seisuga summas 30,4 miljardit eurot (meede L2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta mais Piraeuse pangale võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 4,7 miljardit eurot (meede B1);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale esitatud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3);
f)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4);
g)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C).
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 23. juuli 2014