PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 796/2012,
30. august 2012,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1136/2006 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 27,1 % ja 47,4 % teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärinevate kangmehhanismide impordi suhtes.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(2)
Pärast seda, kui avaldati teade (3) lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 26. aprillil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas LAMMA (kangmehhanismide tootjate ühendus) kolme liidu tootja nimel (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, praegusel juhul üle 50 % liidu kangmehhanismide kogutoodangust.
(3)
Taotluses esitati piisav tõendusmaterjal selle kohta, et Hiinast pärit kangmehhanismide impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 23. juulil 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimise pooled
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning asjaomase riigi esindajatele.
(7)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(8)
Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17.
(9)
Selleks et komisjon saaks seoses Hiina eksportivate tootjate ja sõltumatute importijatega otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada representatiivse valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Võttes arvesse, et ükski Hiina eksportiv tootja ei andnud endast teada ega esitanud algatamisteates nõutud teavet ning et ainult üks sõltumatu importija andis endast teada, kuid ei esitanud komisjonile algatamisteates nõutud teavet, ei peetud kummalgi juhul valimi moodustamist vajalikuks.
(10)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid kaks äriühingut kuuest liidu tootjast, kes olid teada enne uurimise algatamist ning kes valiti nende müügimahu ja vaatlusaluse toote tootmismahu alusel 2010. aastal ning samuti nende geograafilise asukoha alusel liidus. Valik esindas üle 50 % kogu hinnangulisest liidu toodangust ja müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Huvitatud isikutel paluti toimikuga tutvuda ja esitada märkused selle valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid kavandatud valimi kohta.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kahele valimisse kaasatud liidu tootjale, endast teada andnud importijale ning kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele.
(12)
Vastused küsimustikule laekusid kahelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt. Põhjenduses 9 nimetatud sõltumatu importija, kes andis endast teada, ei vastanud valimi küsimustele ega esitanud vastust küsimustikule.
(13)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itaalia,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Sloveenia,
b)
kasutaja
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tšehhi Vabariik.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(14)
Käesolevas läbivaatamises käsitletav toode on sama, mis esialgses määruses, nimelt Hiinast pärit ja CN-koodi ex 8305 10 00 (TARICi kood 8305100050) alla kuuluv paberite ja muude dokumentide kiirköitjates ja kaustades arhiveerimiseks mõeldud kangmehhanismid. Kangmehhanismid koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente. Sama CN-koodi alla kuuluvad spiraalköitjad ei kuulu käesolevas uurimises vaatlusaluse toote alla.
(15)
Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas nagu ka esialgne uurimine, et vaatlusalusel tootel ja liidu tootjate poolt liidus toodetud tootel on samad tehnilised ja füüsikalised omadused ning samad kasutusviisid. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(16)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
1. Sissejuhatavad märkused
(17)
Nagu mainitud põhjenduses 9, ei andnud ükski Hiina eksportiv tootja algatamisteate järel endast teada ega teinud uurimises koostööd. Hiina ametivõime teavitati sellest asjaolust ja võimalusest, et kohaldatakse algmääruse artikli 18 lõiget 1, ning neile anti võimalus teha märkusi. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.
(18)
Seetõttu ning vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 tuli allpool esitatud järelduste tegemisel dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta lähtuda kättesaadavatest andmetest, eelkõige avalikult kättesaadavast teabest, nagu äriühingute ametlikud veebisaidid ja veebiotsingud toote kohta, läbivaatamistaotluses esitatud teabest ning läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd teinud poolte (taotlejate ja valimisse kaasatud liidu tootjate) käest saadud teabest.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(19)
Algatamisteates tehti ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriiki.
(20)
Kuna ei Hiina eksportivad tootjad ega sõltumatud importijad liidu turul ei teinud koostööd, ei saanud komisjon tehingute alusel kindlaks määrata ekspordi müügimahtu ega -hindu. Seetõttu kaalus komisjon teisi võimalusi ekspordihinna kindlaksmääramiseks.
(21)
Esiteks kaaluti võimalust ristkontrollida Eurostati andmeid muude kättesaadavate andmetega. See võimalus oli siiski ebasobiv, kuna üks allikas hõlmas ka muud importi peale vaatlusaluse toote ning teiste allikate puhul ei olnud võimalik võrrelda ekspordihindu liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa.
(22)
Teiseks kaalus komisjon võimalust kasutada läbivaatamistaotluses esitatud ekspordihindu. Tuletatakse meelde, et seda meetodit kasutati esialgses uurimises ning et see võimaldab võrdlust tooteliikide kaupa. Kuid läbivaatamistaotluses esitatud arved käsitlesid ekspordihindu muudele kolmandatele riikidele.
(23)
Seetõttu ei olnud võimalik liitu suunatud ekspordi hindade põhjal teha dumpinguarvutusi ja ei olnud võimalik kinnitada dumpingu esinemist. Seetõttu keskendus uurimine dumpingu kordumise tõenäosusele.
3. Dumpingu kordumise tõenäosus
(24)
Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimisel analüüsiti järgmisi asjaolusid: normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos; tootmisvõimsus, toodang ja vaba tootmisvõimsus Hiinas; liidu turu ligitõmbavus Hiina impordi jaoks.
3.1. Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos
(25)
Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 normaalväärtust Hiinast tuleva ekspordi hinnaga.
3.1.1. Normaalväärtuse määramise alus
(26)
Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.
(27)
Liidu tootjate läbivaatustaotluses nimetati mitmeid tootjaid muudes turumajanduslikes riikides peale liidu, nimelt Indias, Iraanis ja Tais. Pärast algatamisteadet võeti nende tootjatega nõuetekohaselt ühendust ning ühendust võeti ka teiste sellistes riikides asuvate võimalike tootjatega, keda oli võimalik avalikult kättesaadavate andmete põhjal kindlaks teha.
(28)
Algatamisteates oli märgitud, et kui peale liidu ei tule muude turumajanduslike riikide tootjatelt koostöösoove, siis määrab komisjon normaalväärtuse tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. Liidus tegelikult makstud või makstav hind võeti normaalväärtuse määramisel aluseks ka esialgses uurimises.
(29)
Ükski huvitatud isik ei teinud märkusi ülalnimetatud meetodi sobivuse kohta normaalväärtuse määramiseks.
(30)
Ükski väljaspool liitu asuva turumajandusliku riigi tootja, kellega komisjon ühendust võttis, ei teinud käesolevas uurimises koostööd.
(31)
Võttes arvesse eespool öeldut, ei jäänud komisjonile normaalväärtuse määramiseks muud võimalust, kui toetuda liidus tegelikult makstud või makstavale hinnale.
3.1.2. Normaalväärtus
(32)
Nagu selgitatud põhjendustes 26-31, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a, kasutades tavapärase kaubandustegevuse käigus sarnase toote eest liidus tegelikult makstud või makstavat hinda.
(33)
Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks valimisse kaasatud liidu tootjate sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.
(34)
Kõigepealt tehti kindlaks, kas valimisse kaasatud liidu tootjate samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega, tuli teave liitu eksporditud kogu müügimahu kohta kindlaks teha vastavalt kättesaadavatele andmetele. Nagu märgitud põhjenduses 21, ei olnud Eurostati ja muud statistilised andmed sobivad dumpingu jätkumise tuvastamiseks, kuid neid andmeid saab kasutada liitu tuleva imporditaseme määramiseks (see on vajalik Hiinast tuleva ekspordi kogumahu jaoks). Selle põhjal peeti valimisse kaasatud liidu tootjate omamaist müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks. Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportijatega, ei olnud võimalik analüüsida tüüpilisust tooteliikide kaupa.
(35)
Seejärel uuris komisjon, kas mõlema valimisse kaasatud liidu tootja omamaist müüki võiks pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud müügiks, st kas mõlema valimisse kaasatud liidu tootja puhul oli keskmine müügihind tootmiskuluga võrdne või sellest kõrgem ning seega kasumlik.
(36)
Tehti kindlaks, et liidu tootjate müük oli keskmiselt kasumlik, ning seejärel määrati normaalväärtus valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise müügihinna alusel.
3.1.3. Ekspordihind
(37)
Koostöö puudumise tõttu eksportivate tootjatega leiti, et kõige asjakohasem alus ekspordihinna määramiseks olid läbivaatamistaotluses esitatud Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse ekspordil.
3.1.4. Võrdlus
(38)
Võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasemel. See võrdlus näitas, et läbivaatamistaotluses esitatud ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse eksportimisel olid märkimisväärselt madalamad kui normaalväärtus (üle 30 %). See osutab asjaolule, et meetmete kaotamise korral suunataks liitu väga tõenäoliselt dumpinguhinnaga import.
3.2. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(39)
Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, tuginevad järgmised järeldused peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele, mida on võimaluse korral ristkontrollitud avalikult kättesaadava teabega.
(40)
Selle alusel leiti, et Hiina kangmehhanismide tootmisvõimsus on hinnanguliselt vähemalt 600-700 miljoni ühiku vahel. See hinnang põhineb liidu tootmisharu esitatud teabel.
(41)
Lisaks on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiina saab kangmehhanismide tootmisvõimsust suurenenud nõudluse korral hõlpsasti suurendada, muu hulgas täiendava tööjõu palkamise teel ja piiratud investeeringute teel seadmestikku.
(42)
Ükski huvitatud isik ei teinud märkusi ega andnud teavet seoses tootmisvõimsusega Hiinas.
(43)
Selle alusel võib väita, et Hiina tootmisvõimsus on umbes 170-350 % suurem kui liidu tarbimine ning märkimisväärselt suurem kui liidu toodang.
3.3. Toodang ja Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus
(44)
Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, tugines teave tegeliku toodangu ja vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele, mida on võimaluse korral ristkontrollitud avalikult kättesaadava teabega.
(45)
Läbivaatamistaotluses hinnati kangmehhanismide toodanguks 200-400 miljonit ning vabaks tootmisvõimsuseks 200-500 miljonit ühikut. Selline vaba võimsus vastab umbkaudu liidu tarbimisele.
(46)
Pärast võimaluse korral ristkontrollimist avalikult kättesaadavate allikatega leiti, et esitatud hinnangud on põhjendatud.
(47)
Seoses vaba võimsusega ja nagu nimetati põhjenduses 41, on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiina saab kangmehhanismide tootmisvõimsust suurenenud nõudluse korral hõlpsasti suurendada, muu hulgas täiendava tööjõu palkamise teel ja piiratud investeeringute teel seadmestikku.
(48)
Arvestades eelöeldut võib põhjendatult järeldada, et Hiinas on olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Nagu selgitatakse põhjendustes 49-55, on olemas suur tõenäosus, et selline vaba tootmisvõimsus suunataks meetmete kaotamise korral liidu turule.
3.4. Liidu turu atraktiivsus
(49)
Käesoleva uurimisega kogutud teabe alusel on näha, et liidu turg oleks meetmete kaotamise korral Hiina kangmehhanismide impordile atraktiivne turg. Meenutatakse, et enne kehtivate meetmete jõustamist oli liidu tarbimine märkimisväärne, ulatudes ligi 400 miljoni ühikuni. Samal ajal oli Hiinast pärit eksport üle 200 miljoni ühiku, moodustades üle 50 % liidu tarbimisest.
(50)
Uurimine näitas, et liidu nõudlus kangmehhanismide järele on jäänud oluliseks. Liidu tarbimine on vaatlusalusel perioodil ainult natuke langenud, nagu märgitakse põhjendustes 63, 64 ja 98, ning liidu turg jääb suurimaks ülemaailmseks kangmehhanismide turuks, moodustades üle 50 % maailmaturust.
(51)
Kangmehhanismide jaoks on veel mõni muu turg, kuid need ei suuda tõenäoliselt ära tarbida Hiina üleliigset tootmisvõimsust.
(52)
Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 38, näitas võrdlus kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja liidu turu hindade vahel, et liidu turg oleks meetmete kaotamise korral atraktiivne sellise madalahinnalise impordi jaoks. Seda ka selle tõttu, et valitsevad hinnad on liidu turul üldiselt kõrgemad kui muudel eksporditurgudel.
(53)
Võttes arvesse eelnimetatud kaalutlusi, oleks tõenäoline, et meetmete kaotamise korral suunataks Hiina eksport liidu turule.
(54)
Avalikult kättesaadavast teabest Hiina tootjate kohta on näha, et sellised äriühingud suunavad oma müügi peamiselt või ainult eksporditurule.
(55)
Viimaks tuleb tähele panna, et alates lõplike meetmete kehtestamisest on olnud mitmeid juhtumeid kangmehhanismide impordi vale klassifitseerimisega, mille puhul deklareeriti suurtes kogustes eraldi olevaid kangmehhanisme ja kaasi terviklike kiirköitjatena. Selle tagajärjel ei makstud sellise impordi puhul tollimaksu. Sellise valesti klassifitseerimise tõttu esitas tolliseadustiku komitee 2010. aasta novembris selgitava avalduse, milles märgiti, et selliselt imporditud kangmehhanismid tuleb eraldi deklareerida. On liiga vara teha järeldusi selle kohta, kas selline avaldus tõi kaasa soovitud mõju, ning komisjon kavatseb olukorda jälgida. Kuid selline teguviis on täiendavaks tõendiks, et hoolimata meetmetest on liidu turg Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt atraktiivne.
3.5. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(56)
Nagu märgitud põhjenduses 38, näitas võrdlus läbivaatamistaotluses esitatud kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade ja liidu turu hindade vahel, et dumpingu kordumine on väga tõenäoline.
(57)
Lisaks, võttes arvesse Hiina märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust, Hiina tootjate võimet tootmismahte kiiresti suurendada ja need eksporti suunata, sellise ekspordi tõenäoliselt madalat hinda ja liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on alust eeldada, et meetmete kaotamine tooks kaasa kangmehhanismide ekspordi kasvu Hiinast liidu turule.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(58)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid liidus kangmehhanisme kuus tootjat, kellest kolm olid käesolevas uurimises taotluse esitajad. Uurimise käigus ei andnud ükski teine liidu tootja endast teada. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Sissejuhatavad märkused
(59)
Kahju analüüsimise jaoks saadi andmeid Eurostati statistikast ja muudest komisjonile kättesaadavatest statistilistest allikatest, läbivaatamistaotlusest, küsimustiku vastustest ja kontrollkäikudel kogutud teabest.
(60)
Makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müük liidus ja kolmandate riikide turgudel, turuosa, kasv, tööhõive ja tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurus ja taastumine eelmisest dumpingust, põhinevad liidu tootmisharu esitatud andmetel. Kahe valimisse kaasatud liidu tootja esitatud küsimustiku vastuseid täiendati kõigi teiste liidu tootjate esitatud teabega.
(61)
Mikromajanduslikud andmed, nagu varud, töötasud, müügihinnad, kasumlikkus, investeeringud, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali kaasamise võime, saadi kahelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Võttes arvesse asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingud esindasid üle 50 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja -müügist, peeti valimisse kaasatud liidu tootjaid käesolevas uurimises liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. Andmed kahe valimisse kaasatud äriühingu kohta saab esitada algmääruse artikli 19 alusel tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse huvides ainult indekseeritud kujul.
(62)
Kuna Hiina eksportivad tootjad ning sõltumatud importijad ei teinud koostööd, siis põhineb teave impordihinna kujunemise ja hindade allalöömise kohta alternatiivsetel allikatel, nagu läbivaatamistaotlus, Eurostat ja muu komisjonile kättesaadav konfidentsiaalne statistika ning kontrollkäikudel kogutud teave. Impordiandmed põhinevad läbivaatamistaotluse andmetel, mis on saadud Eurostati andmetest. Võttes arvesse, et need andmed hõlmasid ka muud importi peale vaatlusaluse toote, ristkontrolliti neid ja kohandati nõuetekohaselt vastavalt muudele komisjonile kättesaadavatele konfidentsiaalsetele statistilistele allikatele. Seetõttu on allpool mõned arvud indekseeritud või esitatud vahemikuna, et kaitsta konfidentsiaalset statistikat.
2. Tarbimine liidu turul
(63)
Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja impordiandmete põhjal. Tehti kindlaks, et tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 200-350 miljonit ühikut.
(64)
Kangmehhanismide tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See võis osaliselt olla põhjustatud majanduskriisist ning ka tarbimise muutusest (nt keskkonnasõbraliku kontori ja elektroonilise dokumentide registreerimise arendamisest ning administratiivsete töökohtade üldisest vähenemisest).
Tabel 1
Tarbimine
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht
Indeks (2008 = 100)
100
84
90
88
Allikas:
küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed
3. Hiina impordi maht ja turuosa
(65)
Nagu näidatud tabelis 2, vähenes turuosa vaatlusalusel perioodil 54 %.
(66)
Lisaks, alates dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2006. aastal vähenes Hiina impordi turuosa märkimisväärselt 51 protsendilt esialgse uurimise uurimisperioodil kuni 7-15 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiinast pärit impordi maht jäi kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu vaatlusalusel perioodil väikeseks. Siiski oli Hiina import jätkuvalt peamine koguimpordi allikas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 85 % ja 95 % vahel), kuna teiste kolmandate riikide kangmehhanismide eksport oli väga vähene. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes import 59 %.
Tabel 2
Hiinast pärit import
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Impordimaht, indeks (2008 = 100)
100
56
44
41
Impordi turuosa, indeks (2008 = 100)
100
66
48
46
Allikas:
küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed
4. Hiinast pärit impordi hindade muutused ja hindade allalöömine
4.1. Hindade muutused
(67)
Koostöö puudumise tõttu Hiina eksportivate tootjatega ja alternatiivsete allikate puudumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha õiget impordihinda. Nagu selgitati põhjenduses 21, peeti statistikat ebasobivaks, kuna üks allikas hõlmas ka muud importi peale vaatlusaluse toote, ning teiste allikate puhul ei olnud võimalik võrrelda ekspordihindu liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa.
(68)
Sellest olenemata peeti muud komisjonile kättesaadavat konfidentsiaalset statistikat sobivaks Hiinast pärit impordihindade üldiste muutuste näitajaks. Impordihinna muutused näitavad hinnatõusu vaatlusalusel perioodil.
Tabel 3
Vaatlusaluse toote impordihind
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina
Indeks
100
102
118
118
Allikas:
küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed
4.2. Hindade allalöömine
(69)
Koostöö puudumise tõttu Hiina eksportivate tootjatega ja alternatiivsete allikate puudumise tõttu põhines hindade allalöömise arvutus põhjenduses 37 nimetatud põhjustel läbivaatustaotluses esitatud ekspordihindadel kolmandatesse riikidesse. Ligikaudselt määratud hindade allalöömine oli kuni 20 %.
5. Teistest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosad
(70)
Kangmehhanismide peamised tootjad asuvad liidus ja Hiinas. Muudest kolmandatest riikidest, nagu Indiast, pärit import moodustas ebaolulise osa, alla 1 %.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(71)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
6.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(72)
Liidu tootmisharu tootmismaht püsis vaatlusalusel perioodil samal tasemel, välja arvatud aastal 2009. Teatav langus 2009. aastal, mis oli põhjustatud globaalsest majanduskriisist, kompenseeriti tõusuga 2010. aastal.
(73)
Hoolimata vähenenud müügist liitu, nagu selgitatakse põhjendustes 75-77, suutsid liidu tootjad säilitada vaatlusalusel perioodil oma tootmismahu, sest nad suutsid suurendada eksporti kolmandatesse riikidesse, nagu selgitatakse põhjenduses 78.
Tabel 4
Liidu kogutoodang
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (tuhandetes ühikutes)
Tootmine
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeks (2008 = 100)
100
86
102
101
Allikas:
küsimustike vastused
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(74)
Vaatlusalusel perioodil vähenes veidi liidu tootjate tootmisvõimsus täiendavasse tootmisvõimsusesse investeerimise ja nüüdisajastamise tõttu. Tootmisvõimsuse rakendamine jäi suhteliselt stabiilseks, langedes pisut 2009. aastal. Väike langus oli peamiselt põhjustatud globaalsest majanduskriisist sel aastal.
Tabel 5
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (tuhandetes ühikutes)
Tootmisvõimsus
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeks (2008 = 100)
100
100
103
103
Tootmisvõimsuse rakendusaste
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
86
99
98
Allikas:
küsimustike vastused
c) Müügimaht liidus
(75)
Tabelis esitatud arvud peegeldavad liidu tootmisharu müügimahtu sõltumatutele klientidele liidu turul.
Tabel 6
Müük sõltumatutele klientidele
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (tuhandetes ühikutes)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeks (2008 = 100)
100
89
98
96
Allikas:
küsimustike vastused
(76)
Müük liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %.
(77)
2009. aastal vähenes müük 11 %. See langus oli peamiselt põhjustatud globaalsest majanduskriisist. Järgnevatel aastatel müük taastus ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu samal tasemel kui 2008. aastal.
d) Müük kolmandatesse riikidesse
(78)
Tabelis esitatud arvud peegeldavad liidu tootmisharu müügimahtu kolmandatele turgudele ja on näha müügi järsku suurenemist vaatlusalusel perioodil.
Tabel 7
Müük kolmandatesse riikidesse
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (tuhandetes ühikutes)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeks (2008 = 100)
100
157
221
214
Allikas:
küsimustike vastused
e) Turuosa
(79)
Hoolimata müügi vähenemisest liidus kasvas liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 9 % ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 80 % ja 93 % vahele. Liidu turuosa suurenemine oli põhjustatud tarbimise vähenemisest liidus ning samuti Hiinast pärit impordi turuosa vähenemisest.
Tabel 8
Liidu turuosa
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (2008 = 100)
100
106
109
109
Allikas:
küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed
f) Kasv
(80)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine 12 %. Liidu tootjate müügi maht liidu turul vähenes 4 % võrra. Liidu tootjate turuosa kasvas 9 %.
g) Tööhõive
(81)
Tööhõive liidu tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil. See vähenemine oli tingitud liidu tootmisharu tootmisprotsessi nüüdisajastamisest ja mehhaniseerimisest.
Tabel 9
Liidu tööhõive
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
710
588
561
552
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
78
Allikas:
küsimustike vastused
h) Tootlikkus
(82)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, liikus vaatlusaluse perioodi jooksul positiivses suunas, jäädes 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilseks.
(83)
Nüüdisajastamisega seotud tootlikkuse kasvu kirjeldatakse põhjenduses 93.
Tabel 10
Tootlikkus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (tuhandetes ühikutes aastas)
495
513
642
642
Indeks (2008 = 100)
100
104
130
130
Allikas:
küsimustike vastused
i) Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(84)
Meenutatakse, et põhjendustes 19-23 kirjeldatud olukorra tõttu ei saadud teha dumpinguarvutusi. Siiski tuvastati dumpingu kordumise tõenäosus, mis põhines liidu tootmisharu keskmise müügihinna alusel määratud normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud hinna alusel määratud ekspordihinna vahelisel võrdlusel.
(85)
Analüüs näitab, et liidu tootmisharu taastus suurel määral tänu meetmete kehtestamisele dumpinguhinnaga impordi vastu ning et kehtivad meetmed on olnud tõhusad.
6.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(86)
Allpool esitatud andmed kajastavad varude mahtu iga perioodi lõpus.
Tabel 11
Lõppvarud
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (2008 = 100)
100
43
61
83
Allikas:
küsimustike vastused
(87)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharu varud ei ole sobiv näitaja majandusliku olukorra hindamiseks, kuna varude tase muutub hooajati.
b) Töötasud
(88)
Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine töötasu töötaja kohta 33 %.
Tabel 12
Palgad (kulu töötaja kohta)
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (2008 = 100)
100
116
133
133
Allikas:
küsimustike vastused
c) Müügihinnad
(89)
Kangmehhanismide keskmised ühikuhinnad liidus tõusid veidi 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Suhteline hinnalangus 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga oli põhjustatud tooraine hinna kõikumisest.
Tabel 13
Ühiku hind liidu turul
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (2008 = 100)
100
103
101
104
Allikas:
küsimustike vastused
d) Kasumlikkus
(90)
Allpool esitatud tasuvusmarginaalid on liidu tootmisharu finantstulemuste protsent liidu turul saavutatud käibest.
Tabel 14
Kasumlikkus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (2008 = 100)
100
107
105
104
Allikas:
küsimustike vastused
(91)
Enne lõplike meetmete kehtestamist 2006. aastal oli liidu tootmisharu sügavas kahjumis. Sellest ajast saadik on olukord kangmehhanismide tootmisharus vaatlusalusel perioodil paranenud, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei ole siiski saavutatud esialgses uurimises tuvastatud 5 % kasumimarginaali.
e) Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
(92)
Järgnev tabel kajastab investeeringute suundumusi, investeeringutasuvust ja rahavoogu ning investeeringuid.
Tabel 15
Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud
Indeks (2008 = 100)
100
152
41
51
Investeeringutasuvus
Indeks (2008 = 100)
100
111
109
108
Rahavoog
Indeks (2008 = 100)
100
291
247
236
Allikas:
küsimustike vastused
(93)
Tänu taastumisele, mis järgnes meetmete rakendamisele 2006. aastal, tegi tootmisharu märkimisväärseid investeeringuid tootmisrajatiste nüüdisajastamisse ja laiendamisse, eriti 2008. ja 2009. aastal. Paranenud kasumlikkus peegeldub ka suurenenud rahavoos.
f) Kapitali kaasamise võime
(94)
Uurimises ei tuvastatud erilisi probleeme kapitali kaasamises liidu tootmisharu poolt.
6.3. Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta
(95)
Eespool nimetatud analüüsist on näha, et liidu tootmisharu majanduslik olukord on paranenud ja tootmisharu on elujõuline pärast meetmete rakendamist 2006. aastal. Kuid sellest hoolimata, arvestades, et nimetatud positiivne areng toimus alles pärast meetmete rakendamist, tööhõive väheneb ja kasumlikkus ei ole ikka veel saavutanud eesmärki, tehakse järeldus, et tootmisharu majanduslik olukord on habras ja haavatav. Seetõttu võib teha järelduse, et tõendite kohaselt toimus kahju kõrvaldamine osaliselt või täielikult tänu kehtivatele meetmetele.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(96)
Alates kehtivate meetmete rakendamisest on liidu tootmisharu olukord märkimisväärselt paranenud. Siiski on käesolevast analüüsist näha, et liidu tootmisharu on ikka veel habras ja haavatav.
(97)
Sellises olukorras on asjakohane analüüsida olulise kahju kordumise tõenäosust, et uurida, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahjustaks Hiinast pärit impordi koguste ja hindade eeldatav areng liidu tootmisharu olukorda, nagu seda kirjeldatakse põhjendustes 98-106.
(98)
Maailmas on kaks peamist kangmehhanismide tootjat - Hiina ja liit. Liidus on kõige suurem kangmehhanismide turg, millele järgnevad Lõuna-Ameerika ja Venemaa. Teistes riikides, nagu Indias, on väiksemad tootjad, kuid nemad keskenduvad oma koduturule. USAs ja Kanadas kasutatakse teistsugust köitmissüsteemi.
(99)
Tuletatakse meelde, et Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ning et kangmehhanismide tootmist saab Hiinas kergesti suurendada, nagu on märgitud põhjendustes 45-48.
(100)
Samuti tuletatakse meelde, et Hiina vaba tootmisvõimsus vastab umbkaudu liidu tarbimisele (vt põhjendus 45).
(101)
Samuti tehti kindlaks, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksporditaks Hiina suurenenud kangmehhanismide toodang tõenäoliselt liitu (vt põhjendus 53). See arvamus põhineb asjaolul, et liidu turg on jätkuvalt maailma suurim kangmehhanismide turg, kus on suhteliselt stabiilne tarbimine, ning et valitsevad hinnad on liidu turul üldiselt kõrgemad kui muudel eksporditurgudel (vt põhjendus 52). Samuti tuleb arvesse võtta, et peale liidu ja Hiina ei ole teisi märkimisväärseid riike, kes toodaksid ja ekspordiksid kangmehhanisme.
(102)
Lisaks, nagu märgiti põhjenduses 41, saab Hiina tootmisvõimsust kergesti suurendada täiendava tööjõu abil. Seetõttu suudaks Hiina eksport rahuldada liidu tarbimise kasvu. Võttes arvesse Hiina impordi võimalikku madalat hinda, mida on näha nende kolmandate riikide turgudele suunatud hindadest, ning ilmset piiramatut võimet tarnida madalate hindadega, ei oleks liidu tootmisharu meetmete kehtetuks tunnistamise korral võimeline nõudluse kasvust kasu saama ning kaotaks oluliselt oma turuosa.
(103)
Neid asjaolusid arvestades on oodata, et kangmehhanismide impordi märkimisväärse suurenemise puhul Hiinast liitu avaldaks see tõsist negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. Nagu eespool nimetatud, oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit kangmehhanismide import märkimisväärne. Lisaks avaldaks selline import väga tõenäoliselt hinnasurvet liidu turule ja seega liidu tootmisharule, nagu võib näha hinnatasemest kolmandate riikide turgudel. Vastavalt kättesaadavatele andmetele hinnatakse, et Hiina hinnad löövad liidu hindu alla umbes 20 %, nagu märgitud põhjenduses 69. See viitab suurele tõenäosusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleksid Hiina hinnad oluliselt madalamad liidu hindadest.
(104)
Liidu turu atraktiivsus Hiina eksportijate jaoks on ilmnenud ka valesti klassifitseerimise katsetest, et vältida kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendus 55).
(105)
Eespool toodule tuginedes on tõenäoline, et Hiina päritolu kangmehhanismide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa liitu suunatud impordi mahu järsu kasvu väga madalate hindadega ning lööks tõenäoliselt märgatavalt alla liidu müügihinnad. See põhjustaks materiaalse kahju ja muudaks kasutuks tootmisharu viimastel aastatel tehtud investeeringud ja taastumispüüded.
(106)
Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(107)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.
(108)
Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
(109)
Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus.
(110)
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju ja dumpingu kordumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.
2. Liidu tootmisharu huvid
(111)
Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku tulususe taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral.
(112)
On suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu kordumiseks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.
(113)
Seega järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides.
3. Importijate ja kasutajate huvid
(114)
Nagu eespool märgitud, ei esitanud ükski kindlaks tehtud sõltumatu importija küsimustikule vastuseid. Kangmehhanismide importijad on tavaliselt ka kasutajad, kuna nad kasutavad neid kiirköitjate tootmisel.
(115)
Mitmed kasutajad, st kiirköitjate tootjad, andsid uurimise käigus endast teada. Ainult üks kasutaja andis küsimustikule vastused, mida sai vastuste kvaliteedi tõttu kontrollkäigul ainult osaliselt kinnitada.
(116)
Kõnealune kasutaja väitis, et dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestada ka Hiinast pärit kiirköitjate impordi suhtes. Nende väidete kohta puudusid aga tõendid.
(117)
Kaks kasutajat olid meetmete jätkamise vastu. Nad ei põhjendanud oma väiteid.
(118)
Teisest küljest näitab analüüs ka seda, et kui meetmete kehtetuks tunnistamise järel muutuks Hiina ainsaks kangmehhanismide tarnijaks, oleks ka kiirköitjate tootjate olukord ohus, kuna kangmehhanismide turult maailmas kaoks konkurents. Seetõttu järeldati, et kehtivad meetmed aitavad kaasa tarnete mitmekesisusele ja konkurentsile kangmehhanismide maailmaturul, mis on ka tarbijate huvides.
(119)
Teised kolm kasutajat, kes kasutavad ainult liidu turul toodetud kangmehhanisme, jäid neutraalsele seisukohale ning üks neist väljendas toetust meetmete jätkamiseks.
(120)
Arvestades, et kangmehhanismide maksumus moodustab minimaalse protsendi kiirköitja maksumusest, ei ole meetmetel praktiliselt mingit mõju lõpptoote (kiirköitja) hinnale ning seega ei ole neil ka mingit mõju lõpptarbijale.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(121)
Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(122)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus kehtivate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.
(123)
Eespool öeldust tuleneb, et algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi tuleks Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 8305 10 00 (TARICi kood 8305100050) alla kuuluvate paberite ja muude dokumentide kiirköitjates ja kaustades arhiveerimiseks kasutatavate kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Kangmehhanismid koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Tootja
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Hiina
27,1 %
A729
Kõik teised äriühingud
47,4 %
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 30. august 2012