NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 532/2014
ze dne 13. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (1), a zejména na čl. 32 odst. 8 a 9, čl. 34 odst. 7 a 8 a čl. 55 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 223/2014 umožňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které doplňují prvky, jež nejsou podstatné, pokud jde o Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „FEPNO“).
(2)
Nařízení (EU) č. 223/2014 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně údajů o jednotlivých účastnících s ohledem na operační programy pro sociální začlenění nejchudších osob (OP II). Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(3)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro jeden druh operačního programu; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení (EU) č. 223/2014 stanoví zvláštní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z OP II, které je třeba vzít v úvahu.
(4)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 223/2014, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno agregovat a sesouhlasit. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(5)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(6)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(7)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 223/2014 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(8)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(9)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(10)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 223/2014. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(11)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění extrapolovaných nebo paušálních finančních oprav.
(12)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 223/2014:
a)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v počítačové podobě;
b)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců;
c)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku pro výběr vzorku operací;
d)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise;
e)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 2
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v počítačové podobě
(Čl. 32 odst. 8 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v počítačové podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 32 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 223/2014, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, u operací podporovaných z OP II včetně údajů o jednotlivých účastnících členěných podle pohlaví, jsou-li tyto údaje dostupné, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období.
Článek 3
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 32 odst. 9 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených v operačním programu pro potraviny a/nebo základní materiální pomoc (OP I) nebo monitorovacím výborem pro OP II;
b)
v souvislosti s granty podle čl. 25 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty podle čl. 25 odst. 1 písm. b) a c) auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b), c) a e) a čl. 26 odst. 3 druhou částí nařízení (EU) č. 223/2014 auditní stopa umožňuje odůvodnění způsobilých přímých nákladů nebo nákladů vykázaných v rámci jiných vybraných kategorií nebo nákladů, na něž je uplatněna paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s vykázanými údaji a výsledky a případně cíli programu.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) č. 223/2014.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 4
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 34 odst. 8 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 36 nařízení (EU) č. 223/2014. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
Článek 5
Audity operací
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 6 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 3 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. b) a c) byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících, je-li to relevantní, či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 3 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 223/2014.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č, 223/2014.
Článek 6
Metodika výběru vzorku operací
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní pro soubor, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 223/2014 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku;
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 58 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 34 odst. 5 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 223/2014 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělenému souborem.
Článek 7
Audity účetních závěrek
(Čl. 34 odst. 7 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 49 odst. 1 nařízení (EU) č. 223/2014 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek poskytuje přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 49 nařízení (EU) č. 223/2014, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci během auditní činnosti prováděné auditním orgánem. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vykázaných v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 223/2014 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odňaté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 49 odst. 2 nařízení (EU) č. 223/2014 výdaje vyňaty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy.
Ověřování podle písmen b) a c) lze provádět na základě vzorku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ A FINANČNÍ OPRAVY
Článek 8
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 55 odst. 4 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídicích a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy II.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy II.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy II, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy II posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 uvedené v tabulce 2 přílohy II.
Článek 9
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 55 odst. 4 nařízení (EU) č. 223/2014)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika újmy pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představují naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik časté nebo rozšířené, že představují krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněny tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo jsou-li závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněny tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 10
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze I.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. března 2014.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 532/2014,
13. märts 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, (1) eriti selle artikli 32 lõikeid 8 ja 9, artikli 34 lõikeid 7 ja 8 ning artikli 55 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EL) nr 223/2014 kohaselt võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid seoses Euroopa abifondiga enim puudust kannatavate isikute jaoks.
(2)
Määrusega (EL) nr 223/2014 on pandud korraldusasutusele kohustus luua süsteem, et salvestada ja säilitada elektrooniliselt iga tegevuse andmed, mis on vajalikud järelevalveks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, sealhulgas andmed enim puudust kannatavate inimeste sotsiaalset kaasatust edendavates rakenduskavades (edaspidi „II rakenduskava”) osalejate kohta. Seetõttu on vaja sätestada sellesse süsteemi salvestatavate ja seal säilitatavate andmete loend.
(3)
Teatavad andmed on olulised ainult konkreetset liiki tegevuste või rakenduskavade puhul, seetõttu tuleks andmenõuete kohaldatavust täpsustada. Määruses (EL) nr 223/2014 on sätestatud konkreetsed nõuded II rakenduskava kaudu toetatavates tegevustes osalejate andmete salvestamise ja säilitamise kohta ning neid nõudeid tuleb arvesse võtta.
(4)
Andmete loend peaks võtma arvesse määruses (EL) nr 223/2014 sätestatud aruandlusnõudeid tagamaks, et finantsjuhtimiseks ja -järelevalveks vajalikud andmed, kaasa arvatud maksetaotluste, raamatupidamise aastaaruannete ja rakendusaruannete koostamiseks vajalikud andmed iga tegevuse kohta on olemas kujul, milles neid saab hõlpsalt agregeerida ja ühitada. Loend peaks arvestama sellega, et teatavaid elektroonilisel kujul baasandmeid tegevuste kohta on vaja tegevuste tulemuslikuks finantsjuhtimiseks ning tegevusi käsitleva põhiteabe avaldamise nõuete täitmiseks. Teatavaid muid andmeid on vaja kontrollide ja auditeerimise tulemuslikuks kavandamiseks ning elluviimiseks.
(5)
Salvestatavate ja säilitatavate andmete loend ei tohiks määrata korraldusasutuste loodavate elektrooniliste süsteemide tehnilisi omadusi või struktuuri ega salvestatavate ja säilitatavate andmete vormingut, kui see ei ole käesolevas määruses konkreetselt sätestatud. Samuti ei tohiks sellest sõltuda, milliseid andmeid süsteemi sisestatakse või selles luuakse; mõnel juhul võivad loendis sisalduvad andmed nõuda mitme väärtuse sisestamist. Sellegipoolest on vaja sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste andmete olemuse kohta tagamaks, et korraldusasutus saaks täita oma seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise kohustusi, kaasa arvatud juhul, kui selleks on vaja üksikuid osalejaid käsitlevate andmete töötlemist.
(6)
Tagamaks, et rakenduskavade raames tehtavaid kulusid saaks kontrollida ja auditeerida, on vaja sätestada kriteeriumid, millele peaks vastama kontrolljälg, et pidada seda piisavaks.
(7)
Seoses määruse (EL) nr 223/2014 kohase auditeerimisega on vaja sätestada, et komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima isikuandmete mis tahes volitamata avaldamist või juurdepääsu neile, ning näha ette, millisel otstarbel võivad komisjon ja liikmesriigid selliseid andmeid töödelda.
(8)
Tegevuste auditeerimise eest vastutab auditeerimisasutus. Tagamaks, et selliste auditite ulatus ja tulemuslikkus oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.
(9)
Üksikasjalikult on vaja sätestada auditeeritavate tegevuste valimise alused, mida auditeerimisasutus peaks valimimeetodi kehtestamisel või heakskiitmisel arvesse võtma, kaasa arvatud valimiüksuse kindlaksmääramine, teatava valimi suhtes kasutatavad tehnilised kriteeriumid ning vajaduse korral tegurid, mida võtta arvesse lisavalimi moodustamisel.
(10)
Auditeerimisasutus peaks koostama auditiarvamuse, mis hõlmab määruses (EL) nr 223/2014 osutatud arvepidamist. Tagamaks, et raamatupidamise aastaaruannete auditite ulatus ja sisu oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.
(11)
Tagamaks õiguskindlust ja kõigi liikmesriikide võrdset kohtlemist finantskorrektsioonide tegemisel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaja sätestada kriteeriumid suurte puuduste kindlakstegemiseks juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises, määratleda selliste puuduste peamised tüübid ning sätestada kriteeriumid kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme määramiseks ja kriteeriumid ekstrapoleeritud või kindlamääraliste finantskorrektsioonide kohaldamiseks.
(12)
Tagamaks käesolevas määruses sätestatud meetmete kiiret kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses kehtestatakse järgmised määrust (EL) nr 223/2014 täiendavad sätted:
a)
eeskirjad, mis näevad ette selliste andmetega seotud teabe, mida tuleb salvestada ja säilitada elektroonilisel kujul korraldusasutuse loodavas seiresüsteemis;
b)
üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega sertifitseerimis-, korraldus- ja vahendusasutuste ning toetusesaajate tasandil;
c)
tegevusauditite ja raamatupidamise aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning tegevuste valimi koostamise metoodika;
d)
üksikasjalikud eeskirjad komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate poolt tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamise kohta;
e)
üksikasjalikud eeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks, kaasa arvatud selliste puuduste peamised tüübid, kasutatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ning kindlate määrade ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid.
II PEATÜKK
JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMI KÄSITLEVAD ERISÄTTED
Artikkel 2
Elektroonilises vormis salvestatavad ja säilitatavad andmed
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõige 8)
1. Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punkti d kohaselt loodavas seiresüsteemis iga tegevuse kohta elektrooniliselt salvestatavaid ja säilitatavaid andmeid käsitlev teave on sätestatud käesoleva määruse I lisas.
2. Andmed salvestatakse ja säilitatakse iga tegevuse kohta, kaasa arvatud II rakenduskava kaudu toetatavates tegevustes osalejate (võimaluse korral soopõhiselt eristatud) andmed, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil. Samuti peab see võimaldama selliste andmete kumulatiivset agregeerimist kogu programmiperioodi vältel.
Artikkel 3
Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõige 9)
1. Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega, on järgmised:
a)
kontrolljälg peab võimaldama kontrollida toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskavas (edaspidi „I rakenduskava”) või II rakenduskava seirekomisjoni poolt kehtestatud valikukriteeriumide kohaldamist;
b)
määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punkti a kohaste toetuste kontekstis peab kontrolljälg võimaldama rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevuste kohta komisjonile esitatud sertifitseeritud agregeeritud summade kokkuviimist üksikasjalike raamatupidamisandmikega ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses;
c)
artikli 25 lõike 1 punktide b ja c kohaste toetuste kontekstis peab kontrolljälg võimaldama rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevuste kohta komisjonile esitatud sertifitseeritud agregeeritud summade kokkuviimist üksikasjalike andmetega väljundite või tulemuste kohta ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses, kaasa arvatud vajaduse korral dokumentidega ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja ühekordsete maksete määratlemise kohta;
d)
määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punkti d kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg vajaduse korral tõendama ja põhjendama arvutusmeetodit ning kindlate rahastamismäärade valiku aluseid ning neid rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või muude valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, mille puhul kohaldatakse kindlat rahastamismäära;
e)
määruse (EL) nr 223/2014 artikli 26 lõike 2 punktide b, c ja e ning artikli 26 lõike 3 teise osa kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg võimaldama põhjendada rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või muude valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, mille puhul kohaldatakse kindlat rahastamismäära;
f)
kontrolljälg peab võimaldama kontrollida toetuse maksmist toetusesaajale avaliku sektori vahenditest;
g)
kui see on asjakohane, sisaldab kontrolljälg iga tegevuse kohta tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse heakskiitmisega seotud dokumente, riigihankemenetlustega seotud dokumente, toetusesaaja aruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid;
h)
kontrolljälg sisaldab teavet tegevuse valdkonnas tehtud juhtimise kontrollimise ja auditite kohta;
i)
kontrolljälg peab võimaldama kontrollida tegevuse tulemusnäitajatega seotud andmete vastavust aruandes esitatud andmetele ja tulemustele ning vajaduse korral ka programmi eesmärkidele.
Punktides c ja d osutatud kulude puhul peab kontrolljälg võimaldama kontrolliasutuse poolt kasutatud arvutusmeetodi kontrolli määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 3 nõuetele vastavuse seisukohast.
2. Korraldusasutus tagab dokumentaalsed andmed selliste asutuste nimetuste ja asukohtade kohta, kelle valduses on kõigile lõikes 1 sätestatud miinimumnõuetele vastava piisava kontrolljälje tagamiseks vajalikud kõik tõendavad dokumendid.
Artikkel 4
Komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamine
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 8)
1. Komisjon rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et vältida komisjoni poolt auditite käigus kogutavate andmete volitamata avaldamist või neile volitamata juurdepääsu.
2. Komisjon kasutab auditite käigus kogutud andmeid ainult selleks, et täita oma määruse (EL) nr 223/2014 artiklist 36 tulenevaid kohustusi. Kogutavatele andmetele on juurdepääs Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil.
3. Kogutud andmeid ei saadeta ilma andmeid esitanud liikmesriigi sõnaselge nõusolekuta kellelegi teisele kui neile liikmesriikide ametiisikutele või liidu institutsioonide ametiisikutele, kelle ülesanded nõuavad, et neil oleks kohaldatavate eeskirjade alusel juurdepääs neile andmetele.
Artikkel 5
Tegevusauditid
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 7)
1. Tegevusauditeid tehakse iga raamatupidamisaasta kohta; auditeeritakse tegevusi, mis valitakse auditeerimisasutuse poolt kehtestatud või heakskiidetud meetodil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6.
2. Tegevusauditeid tehakse tõendavate dokumentide alusel, mis moodustavad kontrolljälje, ning tegevusaudit kontrollib komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkust ja eeskirjadele vastavust järgmistes aspektides:
a)
et tegevus on valitud kooskõlas rakenduskava valikukriteeriumidega, et tegevus ei olnud füüsiliselt valmis või täielikult ellu viidud enne, kui toetusesaaja esitas rakenduskava raames rahastamise taotluse, et tegevust on rakendatud kooskõlas heakskiitva otsusega ja see vastab auditi ajal kõigile kohaldatavatele tingimustele, mis on seotud funktsionaalsuse, kasutuse ja saavutatavate eesmärkidega;
b)
et komisjonile deklareeritud kulud vastavad raamatupidamise andmetele ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 3 kohaselt;
c)
et komisjonile deklareeritud kulud on arvestatud kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 25 lõike 1 punktidega b ja c, et nendest kuludest toetusesaajale tehtud maksete aluseks olnud väljundid ja tulemused on saavutatud, et osalejate andmed või vajaduse korral muud väljundite ja tulemustega seotud kirjed on kooskõlas komisjonile esitatud teabega ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 3.
Auditid peavad kontrollima ka seda, et avaliku sektori toetus oleks makstud toetusesaajale välja kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõikega 2.
3. Tegevusauditid peavad vajaduse korral hõlmama tegevuse füüsilise rakendamise kohapealset kontrolli.
4. Tegevusauditid kontrollivad sertifitseerimisasutuse poolt oma raamatupidamissüsteemis salvestatud vastavate kulude täpsust ja terviklikkust ning kontrolljälje kokkusobivust kõigil tasanditel.
5. Kui tuvastatud probleemid näivad olevat olemuselt süstemaatiliselt ja seavad seetõttu ohtu muud rakenduskava tegevused, tagab auditeerimisasutus edasise kontrolli, kaasa arvatud vajaduse korral täiendavad auditid, et teha kindlaks probleemide ulatus, ja soovitab vajalikke parandusmeetmeid.
6. Komisjonile aastase katvuse teatamisel võetakse auditeeritud kuludena arvesse ainult lõike 1 kohaselt tehtava auditiga hõlmatud kulusid. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 6 alusel koostatud kontrolliaruande näidist.
Artikkel 6
Tegevuste valimi koostamise metoodika
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 7)
1. Auditeerimisasutus kehtestab valimi koostamise meetodi („valimimeetod”) kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega, võttes arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid INTOSAI, IFAC või IIA.
2. Lisaks auditistrateegias toodud selgitustele säilitab auditeerimisasutus valimimeetodi määramisel kasutatud dokumente ja professionaalseid hinnanguid, mis hõlmavad kavandamise, valiku, katsetamise ja hindamise etappe tõendamaks, et kehtestatud meetod on sobiv.
3. Valim peab olema esinduslik populatsiooni suhtes, millest see valitakse, ning võimaldama auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 5 punktiga a. Kõnealune populatsioon peab sisaldama rakenduskava kulusid, mille kohta on komisjonile asjaomase raamatupidamisaasta eest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 41 kohaselt esitatud maksetaotlused. Valimi võib koostada raamatupidamisaasta jooksul või pärast seda.
4. Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaldamiseks kasutatakse statistilise valimi koostamise meetodit, kui see tagab:
i)
valimi elementide juhusliku valiku;
ii)
tõenäosusteooria kasutamise valimi tulemuste hindamisel, kaasa arvatud valimi koostamise riski ning kavandatud ja saavutatud täpsuse mõõtmise ja kontrolli.
5. Valimimeetod peab tagama iga populatsiooni kuuluva valimiühiku juhusliku valimise, kasutades valimit moodustavate üksuste valimiseks iga populatsiooniühiku jaoks genereeritud juhuslikke arve, või süstemaatilise valiku teel, kasutades juhuslikku alguspunkti ja rakendades ülejäänud elementide valimiseks süstemaatilist reeglit.
6. Valimiühiku määrab auditeerimisasutus pädevale arvamusele tuginedes. Valimiühikuks võib olla tegevus, projekt tegevuse raames või toetusesaaja maksenõue. Teave valitud valimiühiku tüübi ning valiku langetamisel kasutatud pädeva arvamuse kohta kantakse kontrolliaruandesse.
7. Kui valimiühikuga seotud kogukulud raamatupidamisaastal on negatiivne summa, jäetakse see lõikes 3 eespool osutatud populatsioonist välja ning seda auditeeritakse eraldi. Auditeerimisasutus võib koostada ka kõnealuse eraldiseisva populatsiooni valimi.
8. Kui kohaldatakse määruse (EL) nr 223/2014 artikli 58 lõikes 1 sätestatud proportsionaalse kontrolli tingimusi, võib auditeerimisasutus jätta kõnealuses artiklis osutatud elemendid valimi võtmise populatsioonist välja. Kui asjaomane tegevus on juba valimisse valitud, asendab auditeerimisasutus selle sobiva juhusliku valikuga.
9. Kõiki valimis sisalduvaid komisjonile deklareeritud kulusid auditeeritakse.
Kui valitud valimiühikud hõlmavad suurt hulka maksetaotlusi või -arveid, võib auditeerimisasutus auditeerida neid allvalimi koostamise teel, valides maksetaotluseid või -arveid samade valimi koostamise parameetrite alusel, mida kasutatakse põhivalimi ühikute valimiseks.
Sellisel juhul arvutatakse iga auditeeritava valimiühiku jaoks sobivad valimi suurused ning igal juhul ei ole need väiksemad kui 30 maksetaotlust või -arvet iga valimiühiku kohta.
10. Auditeerimisasutus võib populatsiooni stratifitseerida, jaotades selle allpopulatsioonideks, millest igaüks on sarnaste omadustega valimiühikute rühm eelkõige riski või eeldatava veamäära poolest, või milles populatsioon sisaldab tegevusi, mis koosnevad rakenduskava alusel tehtavatest rahalistest maksetest suure maksumusega ühikute/üksuste jaoks.
11. Auditeerimisasutus hindab süsteemi usaldusväärsust kõrgelt, keskmiselt või madalalt, võttes arvesse süsteemiauditite tulemusi valimi koostamise tehniliste parameetrite määramisel, nii, et süsteemiaudititest ja tegevusaudititest saadav kokkuvõtlik kindlusaste oleks kõrge. Kui süsteemi usaldusväärsust hinnatakse kõrgelt, peab valimisse kuuluvate tegevuste usaldusväärsuse tase olema vähemalt 60 %. Kui süsteemi usaldusväärsust hinnatakse madalaks, peab valimisse kuuluvate tegevuste usaldusväärsuse tase olema vähemalt 90 %. Maksimaalne olulisuse piirmäär peab olema 2 % lõikes 3 osutatud kuludest.
12. Kui tuvastatakse rikkumisi või rikkumiste oht, otsustab auditeerimisasutus pädevale arvamusele tuginedes, kas on vaja auditeerida täiendavat valimit täiendavatest tegevustest või tegevuste osadest, mida juhuslikus valimis ei auditeeritud, et võtta arvesse tuvastatud spetsiifilisi riskitegureid.
13. Auditeerimisasutus analüüsib täiendava valimi auditite tulemusi eraldi, teeb nende tulemuste põhjal järeldused ning edastab need iga-aastases kontrolliaruandes komisjonile. Täiendavas valimis tuvastatud rikkumisi ei kaasata juhusliku valimi prognoositava juhusliku vea arvutusse.
14. Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 5 punktides a ja b osutatud auditiarvamuse ja kontrolliaruande jaoks arvutab auditeerimisasutus tegevusauditite tulemuste põhjal koguvea määra, mis on prognoositavate juhuslike vigade ning vajaduse korral süsteemsete vigade ja korrigeerimata anomaalsete vigade summa jagatuna populatsiooniga.
Artikkel 7
Raamatupidamise aastaaruannete auditid
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõige 7)
1. Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruannete auditeid teeb auditeerimisasutus iga raamatupidamisaasta kohta.
2. Raamatupidamise aastaaruannete audit annab põhjendatud kindlustunde arvestuskannetes deklareeritud summade terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta.
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab auditeerimisasutus arvesse eelkõige sertifitseerimisasutuse kohta tehtavate süsteemiauditite ning tegevusauditite tulemusi.
4. Süsteemiaudit hõlmab sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi usaldusväärsuse kontrolli ning sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi kantud tühistatud ja tagasi nõutud summade kulude täpsuse kontrolli valimi alusel.
5. Et auditiarvamuses oleks võimalik järeldada et arvepidamine on tõene ja aus, kontrollib auditeerimisasutus, et kõik määruse (EL) nr 223/2014 artikliga 49 nõutavad elemendid oleks arvepidamises õigesti kajastatud ning vastaksid tõendavatele arvestuskirjetele, mis on auditeerimisasutuse tehtava auditeerimise ajal kõigi asjaomaste asutuste ja toetusesaajate valduses. Eelkõige kontrollib auditeerimisasutus talle sertifitseerimisasutuse poolt esitatava arvepidamise alusel, kas
a)
määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude kogusumma vastab asjaomasel raamatupidamisaastal komisjonile esitatud maksetaotlustes sisalduvatele kuludele ja vastavale avaliku sektori toetusele, ning kui esineb lahknevusi, kas nende vastavusse viimiseks vajalike summade kohta on antud arvepidamises piisavad selgitused;
b)
raamatupidamisaasta jooksul tühistatud ja tagasi nõutud summad, raamatupidamisaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvad summad ning arvepidamises nimetatud summad, mida ei ole võimalik tagasi nõuda, vastavad sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse sisestatud summadele ning põhinevad vastutava korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse otsustel;
c)
kulusid on arvepidamisest välja jäetud kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõikega 2, kui see kohaldub, ning kas kõik nõutavad korrektsioonid kajastuvad asjaomase raamatupidamisaasta arvepidamises.
Punktides b ja c osutatud kontrollimisi võib teha valimi alusel.
III PEATÜKK
FINANTSJUHTIMIST JA -KORREKTSIOONE KÄSITLEVAD ERISÄTTED
Artikkel 8
Kriteeriumid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 55 lõige 4)
1. Komisjon annab oma hinnangu juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusale toimimisele lähtuvalt kõigi olemasolevate süsteemiauditite, kaasa arvatud kontrollimehhanismide testide ja tegevusauditite tulemustest.
Hindamine hõlmab rakenduskava sisekontrollikeskkonda, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste juhtimis- ja kontrollitegevusi, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste poolset seiret ja auditeerimisasutuse kontrollitoiminguid ning selle aluseks on II lisa tabelis 1 esitatud põhinõuete täitmise kontroll.
Kõnealuste põhinõuete täitmist hinnatakse II lisa tabelis 2 sätestatud kategooriate alusel.
2. Juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise suurte puuduste põhitüübid on juhtumid, kui mõni II lisa tabeli 1 punktides 2, 4, 5, 13, 15, 16 ja 18 osutatud põhinõuetest või kaks või enam II lisa tabeli 1 muudest põhinõuetest langevad hinnangu kohaselt II lisa tabeli 2 kategooriatesse 3 või 4.
Artikkel 9
Kindlate määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid ning finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid
(määruse (EL) nr 223/2014 artikli 55 lõige 4)
1. Finantskorrektsioone kohaldatakse kogu rakenduskavale või selle osale, kui komisjon tuvastab juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises ühe või mitu suurt puudust.
Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kohaldatakse kogu rakenduskavale või selle osale ekstrapoleeritud finantskorrektsioone, kui komisjon tuvastab tegevuste esinduslikus valimis süsteemseid rikkumisi, mis võimaldab kvantifitseerida täpsemalt riski liidu eelarvele. Sellisel juhul ekstrapoleeritakse esindusliku valimi kontrolli tulemusi ülejäänud populatsioonile, millest valim finantskorrektsiooni määramiseks võeti.
2. Kindlamääralise korrektsiooni taseme fikseerimisel võetakse arvesse järgmiseid elemente:
a)
suure puuduse või suurte puuduste suhteline tähtsus juhtimis- ja kontrollisüsteemi terviklikus kontekstis;
b)
suure puuduse või suurte puuduste sagedus ja ulatus;
c)
liidu eelarvele põhjustatava kahju riski tase.
3. Neid elemente arvesse võttes fikseeritakse finantskorrektsiooni tase järgmiselt:
a)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku häirumist, mis seab ohtu seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %;
b)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist häirumist, mis seab ohtu väga suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %;
c)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %;
d)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %.
4. Kui lõike 3 kohaselt fikseeritav kindel määr oleks ebaproportsionaalne, siis korrektsiooni taset vähendatakse.
5. Kui vastutavad asutused ei ole asjaomasel raamatupidamisaastal finantskorrektsiooni kohaldamise järgselt suutnud võtta piisavaid korrektsioonimeetmeid, mistõttu järgneval raamatupidamisaastal tuvastatakse sama tõsine puudus või samad tõsised puudused, võib suurendada korrektsiooni määra tulenevalt tõsise puudujäägi või tõsiste puudujääkide püsimisest tasemele, mis ei ületa kõrguselt järgmise kategooria taset.
Artikkel 10
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 3 jõustub alates 1. detsembrist 2014 teabe suhtes, mis on seotud I lisas osutatud andmete salvestamise ja säilitamisega.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 13. märts 2014