PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 800/2014
ze dne 24. července 2014
o vytvoření postupů pro podávání zpráv a dalších praktických podrobnostech o financování operační podpory v rámci národních programů a v rámci zvláštního režimu průjezdu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 a čl. 11 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 19 nařízení (EU) č. 515/2014 je na nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz použitelné nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (2). Na nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jsou tudíž použitelná veškerá nařízení Komise v přenesené pravomoci a prováděcí nařízení přijatá na základě nařízení (EU) č. 514/2014.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 802/2014 (3) a (EU) č. 799/2014 (4) konkrétně stanoví podmínky systému elektronické výměny dat mezi Komisí a členskými státy, vzory pro národní programy a vzory pro výroční a závěrečné zprávy o provádění.
(3)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 515/2014 mohou členské státy přidělit až 40 % částky poskytnuté v rámci nástroje na finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz na financování operační podpory pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a služeb, které představují pro Unii veřejnou službu. Před schválením národního programu by mělo být po členském státu, který si přeje financování operační podpory v rámci svého národního programu, požadováno, aby poskytl konkrétní informace, zejména aby Komise mohla posoudit podmínky stanovené v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 515/2014. Rovněž by měly být stanoveny další požadavky na podávání zpráv ohledně operační podpory.
(4)
Ustanovením čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 515/2014 se přidělují zdroje Litvě jako dodatečná konkrétní operační podpora v rámci zvláštního režimu průjezdu mezi Litvou a Komisí. Po Litvě by mělo být požadováno, aby poskytla konkrétní informace v tomto ohledu, zejména aby Komise mohla posoudit způsobilost nákladů uvedených v čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 515/2014, jež Litva plánuje účtovat v rámci nástroje. Rovněž by měly být stanoveny další požadavky na podávání zpráv ohledně operační podpory na zvláštní režim průjezdu.
(5)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že tento návrh navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 tohoto Protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda toto nařízení provede ve svém vnitrostátním právu.
(6)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (5), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES (6).
(7)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (7), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (8).
(8)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (9), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (10).
(9)
Aby se zajistilo rychlé uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení a neoddalovalo přijetí národních programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem „Výboru pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost“,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Praktické podrobnosti týkající se operační podpory financované v rámci národního programu a v rámci zvláštního režimu průjezdu
1. Pokud se členský stát rozhodne požádat o operační podporu podle článku 10 nařízení (EU) č. 515/2014, musí poskytnout Komisi vedle informací požadovaných v příloze I prováděcího nařízení (EU) č. 802/2014 informace uvedené v příloze tohoto nařízení.
Členský stát Komisi rovněž poskytne orientační plánovací formulář vytvořený podle vzoru uvedeného v příloze II tohoto nařízení.
2. Pokud se Litva rozhodne využít operační podpory dostupné pro zvláštní režim průjezdu podle článku 11 nařízení (EU) č. 515/2014, musí poskytnout Komisi vedle informací požadovaných v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 802/2014 informace uvedené v příloze III tohoto nařízení.
3. Informace a formuláře uvedené v tomto článku se Komisi zasílají prostřednictvím systému elektronické výměny dat stanoveného v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 802/2014.
Článek 2
Vzor zpráv týkajících se operační podpory financované v rámci národního programu a v rámci zvláštního režimu průjezdu
1. Je-li operační podpora financována v rámci národního programu, předkládá dotčený členský stát zprávu o jeho provádění v rámci zprávy o provádění uvedené v článku 54 nařízení (EU) č. 514/2014, vypracovanou podle vzoru uvedeného v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 799/2014 (poznámka pod čarou č. 4).
Kromě toho členský stát při předkládání své zprávy o provádění Komisi poskytne informace uvedené v příloze IV tohoto nařízení.
2. Je-li operační podpora financována v rámci zvláštního režimu průjezdu Litvy, předkládá Litva zprávu o jeho provádění v rámci zprávy o provádění uvedené v článku 54 nařízení (EU) č. 514/2014, vypracovanou podle vzoru uvedeného v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 799/2014.
Kromě toho Litva při předkládání své zprávy o provádění Komisi poskytne informace uvedené v příloze V tohoto nařízení.
3. Informace uvedené v tomto článku se Komisi zasílají prostřednictvím systému elektronické výměny dat stanoveného v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 802/2014.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 24. července 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 800/2014,
24. juuli 2014,
millega määratakse kindlaks riiklike programmide ja transiidi eriskeemi kaudu antavast tegevustoetusest teavitamise menetlused ja muu vajalik tegutsemiskord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6 ja artikli 11 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt määruse (EL) nr 515/2014 artiklile 19 kohaldatakse välispiiride ja viisade rahastamisvahendi suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 514/2014 (2) sätteid. Seepärast kohaldatakse välispiiride ja viisade rahastamisvahendi suhtes ka määruse (EL) nr 514/2014 alusel vastu võetud mis tahes komisjoni delegeeritud õigusakte ja rakendusakte.
(2)
Komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 802/2014 (3) ja (EL) nr 799/2014 (4) nähakse eelkõige ette komisjoni ja liikmesriikide elektroonilise andmevahetussüsteemi tingimused, näidised riiklike programmide jaoks ja rakendamise aasta- ja lõpparuande näidised.
(3)
Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 10 lõike 1 kohaselt võib liikmesriik kasutada kuni 40 % sellest summast, mille ta on saanud välispiiride ja viisade rahastamisvahendi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. Enne riikliku programmi heakskiitmist peab liikmesriik, kes soovib oma riikliku programmi raames rahastada tegevuskulusid, esitama konkreetset teavet eelkõige selleks, et komisjon saaks hinnata, kas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 10 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Samuti tuleks kehtestada täiendavad aruandlusnõuded seoses tegevustoetusega.
(4)
Määruse (EL) nr 515/2014 artikli 11 lõike 2 kohaselt eraldatakse Leedule täiendavat eriotstarbelist tegevustoetust Leedu ja komisjoni vahelise transiidi eriskeemi alusel. Sellega seoses tuleks Leedult nõuda eriteavet, et komisjon saaks eelkõige hinnata, kas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 11 lõikes 3 osutatud kulud, mida Leedu kavatseb rahastamisvahendist rahastada, on rahastamiskõlblikud. Samuti tuleks kehtestada täiendavad aruandlusnõuded seoses transiidi eriskeemi tegevustoetusega.
(5)
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev määrus põhineb Schengeni acquis' sätetel, otsustab Taani nimetatud protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud käesolevat määrust käsitleva otsuse, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.
(6)
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (5) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondade reguleerimisalasse jäävate Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (6) tähenduses.
(7)
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.
(8)
Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' (9) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.
(9)
Selleks et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada ja et riiklike programmide heakskiitmine ei viibiks, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
(10)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Riikliku programmi ja transiidi eriskeemi raames rahastatava tegevustoetusega seotud tegutsemiskord
1. Kui liikmesriik otsustab taotleda tegevustoetust määruse (EL) nr 515/2014 artikli 10 alusel, esitab ta komisjonile lisaks rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 lisas nõutavale teabele ka käesoleva määruse I lisas loetletud teabe.
Samuti esitab liikmesriik komisjonile soovitusliku kavandamisvormi, mis on koostatud kooskõlas käesoleva määruse II lisas esitatud näidisega.
2. Kui Leedu otsustab kasutada määruse (EL) nr 515/2014 artikli 11 alusel transiidi eriskeemile ette nähtud tegevustoetust, esitab ta komisjonile lisaks rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 lisas nõutavale teabele ka käesoleva määruse III lisas osutatud teabe.
3. Teave ja käesolevas artiklis osutatud vormid tuleks esitada komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 artikliga 2 ette nähtud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu.
Artikkel 2
Riikliku programmi ja transiidi eriskeemi alusel rahastatud tegevustoetuse aruandlusnäidised
1. Kui tegevustoetust rahastatakse riikliku programmi alusel, annab asjaomane liikmesriik selle rakendamise kohta aru määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 54 osutatud rakendamise aruandes, mis on koostatud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 799/2014 lisas sätestatud näidisele.
Lisaks rakendamise aruandele esitab liikmesriik komisjonile ka käesoleva määruse IV lisas osutatud teabe.
2. Kui transiidi eriskeemi jaoks antavat tegevustoetust rahastatakse Leedu riikliku programmi raames, annab Leedu selle rakendamise kohta aru määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 54 osutatud rakendamise aruandes, mis koostatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 799/2014 lisas sätestatud näidisele.
Lisaks rakendamise aruandele esitab Leedu komisjonile ka käesoleva määruse V lisas osutatud teabe.
3. Käesolevas artiklis osutatud teave tuleks esitada komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 802/2014 artikliga 2 ette nähtud elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ning liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel, 24. juuli 2014