NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1333/2014,
26. november 2014,
rahaturgude statistika kohta
(EKP/2014/48)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust (2),
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks rahaturutehingute statistika esitamist, st käesolevas määruses täpsustatud tagatud tehingute, tagamata tehingute ja teatavate tuletisinstrumenditehingute kohta, mille on sõlminud rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad ja rahaturufondid) omavahel või teiste finantseerimisasutuste, valitsemissektori asutuste või mittefinantsettevõtetega, kuid mitte kontsernisiseste tehingute kohta.
(2)
Niisuguse statistika kogumise peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) igakülgset, üksikasjalikku ja ühtlustatud statistilist teavet euroala rahaturgude kohta. Eespool mainitud turusegmentide kohta kogutud tehinguandmed annavad teavet rahapoliitikaotsuste ülekandemehhanismi kohta. Seega on see euroala rahapoliitika eesmärkideks vajalik statistikakogum.
(3)
Statistilisi andmeid on vaja koguda ka selleks, et EKP saaks anda ühtsele järelevalvemehhanismile analüütilist ja statistilist tuge vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (3). Selles raamistikus tuleb koguda statistilisi andmeid ka selleks, et toetada EKP ülesannete täitmist finantsstabiilsuse valdkonnas.
(4)
Kui riigi keskpank (RKP) otsustab mitte koguda käesoleva määrusega nõutavaid andmeid, peaks ta sellest EKP-le teatama ning sel juhul asub EKP ise koguma andmeid otse andmeesitajatelt.
(5)
EKP on aluslepingute ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPS põhikiri”) sätestatud tingimuste kohaselt kohustatud andma määrusi niivõrd, kui see on vajalik EKPS ülesannete täitmiseks, mis on määratletud EKPS põhikirjas ja mõnel juhul sätestatud õigusaktides, mille on vastu võtnud nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 4 alusel.
(6)
Selleks et minimeerida rahaloomeasutuste aruandluskoormust ning samal ajal tagada õigeaegse ja kvaliteetse statistika kättesaadavus, nõuab EKP esialgu andmete esitamist euroala suurimatelt rahaloomeasutustelt, võttes aluseks nende põhibilansi koguvara, võrreldes kõikide euroala rahaloomeasutuste põhibilansi koguvaraga. Alates 1. jaanuarist 2017 võib EKP nõukogu suurendada aruandekohustuslike rahaloomeasutuste arvu, võttes arvesse ka muid kriteeriume, näiteks rahaloomeasutuse tegevuse olulisust rahaturgudel ja tema tähtsust finantssüsteemi stabiilsuse ja toimimise seisukohast. EKP tagab, et igas eurot vääringuna kasutavas liikmesriigis (edaspidi „euroala liikmesriik”) on aruandekohustus vähemalt kolmel rahaloomeasutusel, et tagada miinimumtasemel geograafiline representatiivsus. RKPd võivad koguda andmeid ka sellistelt rahaloomeasutustelt, mis ei kuulu riigisiseste statistikaaruandluse nõuete kohaselt tegeliku andmeid esitava üldkogumi hulka, ning sel juhul esitatakse ja kontrollitakse niisuguseid andmeid vastavalt käesolevale määrusele.
(7)
Selleks et veelgi minimeerida rahaloomeasutuste aruandluskoormust ning vältida nende suhtes topeltaruandluskohustuste kohaldamist, samas tagades õigeaegse ja kvaliteetse statistika kättesaadavuse, peaks EKP-l olema võimalus vabastada neid aruandlusest, mis on seotud väärtpaberite finantstehingute või tuletislepingute andmetega, kui need on juba esitatud kauplemisteabehoidlale, tingimusel et EKP-l on tulemuslik juurdepääs õigeaegsetele ja standarditud andmetele kooskõlas käesolevas määruses täpsustatud nõuetega.
(8)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi selliste statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud euroala liikmesriikide tegeliku andmeid esitava üldkogumiga. Artikli 6 lõikes 4 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi tingimuste kohta, mille kohaselt kasutatakse statistilise teabe kontrollimise ja kohustusliku kogumise õigust.
(9)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 4 on sätestatud, et liikmesriigid peavad korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSga, et tagada EKPS põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.
(10)
Kui käesoleva määruse alusel kogutud andmed sisaldavad konfidentsiaalset statistilist teavet, kohaldatakse selle teabe kaitse ja kasutamise suhtes määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklites 8 ja 8c sätestatud nõudeid.
(11)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et EKP-l on õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei täida EKP määrustes või otsustes ette nähtud statistikaaruandluse nõudeid.
(12)
Kuigi määrustega, mida EKP võtab vastu EKPS põhikirja artikli 34 lõike 1 alusel, ei anta õigusi ega kehtestata kohustusi liikmesriikidele, mille vääring ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse selle artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruses (EÜ) nr 2533/98 on märgitud, et EKPS põhikirja artikkel 5 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 osutab kohustusele kavandada ja võtta riiklikul tasandil kõik meetmed, mida euroalavälised liikmesriigid peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriigiks.
(13)
Käesolevas määruses sätestatud aruandlusnõuded ei piira teistes EKP õigusaktides ja dokumentides ette nähtud aruandlusnõuete kohaldamist, mis võivad vähemalt osaliselt hõlmata ka tehingute kaupa aruandlust või koondaruandlust, milles esitatakse statistilist teavet rahaturgude kohta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „andmeesitajad” ja „resident” või „resideeriv”- määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1;
2) „rahaloomeasutus”- määratletud Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) artiklis 1 ning mõistet käsitatakse nii, et see hõlmab kõiki rahaloomeasutuse liidus ja EFTAs asuvaid filiaale, kui käesoleva määruse mis tahes sättes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti;
3) „OFId” (other financial intermediaries)- muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide vastavalt muudetud Euroopa arvepidamissüsteemile (edaspidi „ESA 2010”), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (5);
4) „kindlustusseltsid”- kõik finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul, vastavalt ESA 2010-le;
5) „pensionifondid”- kõik finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus), vastavalt ESA 2010-le;
6) „mittefinantsettevõtted”- mittefinantsettevõtete sektor vastavalt ESA 2010-le;
7) „valitsemissektor”- institutsionaalsed üksused, mis on turuvälised tootjad, mille toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ning institutsionaalsed üksused, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine, vastavalt ESA 2010-le;
8) „põhibilansi koguvara”- koguvara miinus muu vara vastavalt sellele, kuidas need mõisted on määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) määratletud;
9) „rahaturgude statistika”- statistika rahaturuinstrumentidega sooritatud tagatud tehingute, tagamata tehingute ja tuletisinstrumenditehingute kohta, mille on vastaval aruandlusperioodil sõlminud rahaloomeasutused omavahel või OFIde, kindlustusseltside, pensionifondide, keskpankade, valitsemissektori ja mittefinantsettevõtetega, kuid mitte kontsernisiseste tehingute kohta;
10) „rahaturuinstrument”- I, II või III lisas osutatud instrument;
11) „rahaturufond”- ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja, mis peab saama tegevusloa eurofondina tegutsemiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (6) alusel või on alternatiivne investeerimisfond Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (7) alusel ning investeerib lühiajalisse varasse eraldiseisval või kumulatiivsel eesmärgil pakkuda rahaturumääradele vastavat tootlust või säilitada investeeringu väärtust;
12) „keskpank”- mis tahes keskpank olenemata selle asukohast;
13) „riigi keskpank” või „riikide keskpangad” ehk „RKP(d)”- Euroopa Liidu liikmesriikide keskpangad;
14) „vaadeldav andmeid esitav üldkogum”- euroala residentidest rahaloomeasutused, v.a keskpangad ja rahaturufondid, mis võtavad vastu eurodes vääringustatud hoiuseid ja/või emiteerivad muid võlainstrumente ja/või annavad eurodes vääringustatud laene, mis on osutatud I, II ja III lisas, tehingutes teiste rahaloomeasutustega ja/või OFIde, kindlustusseltside, pensionifondide, valitsemissektori või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega;
15) „kontsern”- ettevõtjate grupp, seahulgas panganduskontsern, mis koosneb emaettevõtjast ja selle tütarettevõtjatest, mille finantsaruanded konsolideeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (8) tähenduses;
16) „filiaal”- tegevuskoht, mis on asutuse juriidiliselt sõltuv osa ja kus otseselt tehakse kõiki või mõningaid asutuse tegevusele omaseid tehinguid;
17) „liidus ja EFTAs asuvad filiaalid”- filiaalid, mis asuvad ja on registreeritud liidu liikmesriigis või EFTA riigis;
18) „Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon”- valitsustevaheline organisatsioon, mis on asutatud vabakaubanduse ja majandusintegratsiooni edendamiseks selle liikmesriikide huvides;
19) „kontsernisisene tehing”- rahaturuinstrumentidega sooritatav tehing, mille andmeesitaja sõlmib teise ettevõtjaga, kes on täielikult kaasatud temaga samasse konsolideeritud finantsaruandlusesse. Tehingu poolteks olevaid ettevõtjaid peetakse täielikult „samasse konsolideerimisse” kaasatuks, kui nad mõlemad kas:
a)
on kaasatud konsolideerimisse vastavalt direktiivile 2013/34/EL või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (9) kohaselt vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS) või kontserni puhul, mille emaettevõtte peakontor asub kolmandas riigis, vastavalt selle kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, mida peetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1569/2007 (10) kohaselt samaväärseteks rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (või kolmanda riigi raamatupidamisstandarditele, mida selle määruse artikkel 4 lubab kasutada), või
b)
kuuluvad ühe ja sama konsolideeritud järelevalve alla vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL (11) või kontserni puhul, mille emaettevõtte peakontor asub kolmandas riigis, ühe ja sama konsolideeritud järelevalve alla, mida teostab kolmanda riigi pädev asutus ja mis on kontrollitult samaväärne direktiivi 2013/36/EL artiklis 127 sätestatud põhimõtetest lähtuva järelevalvega;
20) „tööpäev”- rahaturuinstrumendiga sooritatava tehingu lepingus või kinnituses nimetatud kuupäeva suhtes päev, mil kommertspangad ja valuutaturud on avatud üldiseks äritegevuseks (sealhulgas tehinguteks vastava rahaturuinstrumendiga) ja arveldavad makseid samas valuutas nagu kõnealune maksekohustus, mis tuleb tasuda sel kuupäeval või mis arvutatakse selle kuupäeva põhjal. Kui rahaturuinstrumendiga sooritatakse tehing vastavalt tüüplepingule, mille on avaldanud Euroopa Pangandusföderatsioon (EBF), Laenuturu Assotsiatsioon (Loan Market Association ehk LMA), Rahvusvaheline Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liit (International Swaps and Derivatives Association ehk ISDA) vm juhtivad Euroopa või rahvusvahelised turuorganisatsioonid, kasutatakse seal ette nähtud või sellesse inkorporeeritud määratlust. Kui rahaturuinstrumendiga sooritatav tehing tuleb arveldada läbi määratud arveldussüsteemi, tähendab see päeva, mil see arveldussüsteem on niisuguse tehingu arveldamiseks avatud;
21) „TARGET2 arvelduspäev”- päev, mil TARGET2 (üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarvelduste kiirülekandesüsteem) on avatud;
22) „tagasiostuleping”- leping, mille kohaselt pooled võivad sõlmida tehinguid, milles üks pool („müüja”) kohustub müüma teisele poolele („ostjale”) peatsel kuupäeval ostuhinna eest teatavaid „varasid” („väärtpabereid”, „kaupu” või „muid finantsvarasid”), ostja aga kohustub need varad kindlaksmääratud tulevasel kuupäeval või nõudmise korral müüjale tagasiostuhinna eest tagasi müüma. Iga selline tehing võib olla tagasiostutehing (repotehing) või ostu-tagasimüügitehing (pöördrepotehing). Tagasiostuleping võib tähendada ka seda, kui võetakse kohustus pantida varad ja anda üldine taaskasutamise õigus peatsel kuupäeval rahas antava laenu eest ning laenu põhisumma ja intressi tagasimaksmist kaugemal tulevasel kuupäeval varade tagastamise eest. Repotehingud võidakse sõlmida ette kindlaks määratud tähtpäevaks („tähtajalised” repotehingud) või ette kindlaks määramata tähtpäevata, jättes mõlemale poolele võimaluse iga päev kokkulepe uuega asendada või lõpetada („avatud” repotehingud);
23) „kolmepoolne repo”- repotehing, milles tagatise valimise ja haldamise eest vastutab tehingu tähtaja jooksul kolmas isik;
24) „välisvaluuta vahetustehing”- vahetustehing, milles üks pool müüb teisele poolele teatava summa teatavat valuutat ja teine pool maksab selle eest kokkulepitud summa teatavas teises valuutas vastavalt kokkulepitud vahetuskursile (hetkekurss) ning kohustub müüdud valuuta tulevasel kuupäeval (tähtpäev) tagasi ostma, makstes samas valuutas, mida ta varem sai, kuid teistsuguse vahetuskursiga (tähtpäevakurss);
25) „indeksipõhine üleööintressi-vahetustehing” ehk „OIS” (overnight index swap)- intressimäära vahetustehing, milles perioodi ujuv intressimäär võrdub üleööintressimäära (või indeksipõhise üleööintressimäära) geomeetrilise keskmisega teatava tähtaja jooksul. Lõppmakse arvutatakse, lahutades fikseeritud intressimäärast OIS tähtaja jooksul kumuleerunud üleööintress ja rakendatakse saadud tulemus tehingu nominaalsummale. Kuna käesolev määrus keskendub üksnes eurodes vääringustatud OISidele, on üleööintressimääraks EONIA;
26) „Basel III LCR raamistik”- Baseli pangajärelevalve komitee ettepanek likviidsuskattekordaja (LCR) kohta, mille keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide rühm, s.o Baseli komitee järelevalvekogu, 7. jaanuaril 2013 heaks kiitis kui ülemaailmse lühiajalise likviidsuse meetmete miinimumstandardi pangandussektoris.
Artikkel 2
Tegelik andmeid esitav üldkogum
1. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi moodustavad euroala residentidest rahaloomeasutused, mille nõukogu määrab andmeesitajateks vaadeldava andmeid esitava üldkogumi hulgast lõike 2 või 3 alusel, või rahaloomeasutused, mille EKP nõukogu määrab andmeesitajateks lõike 4 alusel, sätestatud kriteeriumidest lähtudes, ja millele teatatakse nende aruandekohustusest vastavalt lõikele 5 (edaspidi „andmeesitajad”).
2. Käesoleva määruse jõustumiskuupäeval võib EKP nõukogu otsustada, et rahaloomeasutus on andmeesitaja, kui selle rahaloomeasutuse põhibilansi koguvara on suurem kui 0,35 % kõikide euroala rahaloomeasutuste põhibilansi koguvarast vastavalt uusimatele EKP käsutuses olevatele andmetele, st:
a)
andmetele, mis põhinevad lõike 5 kohasele teatamisele eelneva kalendriaasta detsembrikuu lõpul, või
b)
kui punktis a nimetatud andmed ei ole kättesaadavad, andmetele, mis põhinevad eelneva aasta detsembrikuu lõpul.
Seda otsust kohaldades ei arvestata asjaomase rahaloomeasutuse põhibilansi koguvara väljaarvutamisel filiaale, mis asuvad väljaspool tema asukohariiki.
3. Alates 1. jaanuarist 2017 võib EKP nõukogu otsustada lugeda andmeesitajaks mis tahes muu rahaloomeasutuse, võttes aluseks tema põhibilansi koguvara, võrreldes kõikide euroala rahaloomeasutuste bilansi koguvaraga, selle, kui oluline on asjaomase rahaloomeasutuse tegevus kauplemisel rahaturuinstrumentidega, ning tema tähtsuse euroala ja/või eraldi liikmesriikide finantssüsteemi stabiilsuse ja toimimise seisukohast.
4. Alates 1. jaanuarist 2017 võib EKP nõukogu samuti otsustada, et igast euroala liikmesriigist määratakse andmeesitajateks vähemalt kolm rahaloomeasutust. Kui EKP nõukogu poolt lõike 2 või 3 kohaselt tehtud otsuste põhjal on valitud teatavast euroala liikmesriigist vähem kui kolm rahaloomeasutust, hõlmab tegelik andmeid esitav üldkogum sellest tulenevalt ka teisi selle euroala liikmesriigi rahaloomeasutusi, mida asjaomane RKP peab representatiivseteks (edaspidi „representatiivsed andmeesitajad”), nii et selle euroala liikmesriigi andmeesitajateks on määratud vähemalt kolm andmeesitajat.
Representatiivsed andmeesitajad valitakse suurimate asjaomases euroala liikmesriigis resideerivate krediidiasutuste hulgast, lähtudes nende asutuste põhibilansi kogumahust, välja arvatud juhul, kui RKPd pakuvad välja alternatiivsed kriteeriumid ja EKP nendega kirjalikult nõustub.
5. EKP või asjaomane RKP teatab asjaga seotud rahaloomeasutustele EKP nõukogu otsusest, mis on tehtud lõike 2, 3 või 4 alusel, ja nende kohustustest, mis tulenevad käesolevast määrusest. See teade saadetakse kirjalikult vähemalt neli kuud enne esimese aruandluse algust.
6. Olenemata lõike 2, 3 või 4 alusel tehtud EKP nõukogu otsustest võivad RKPd koguda rahaturgude statistikat ka asjaomases liikmesriigis resideerivatelt rahaloomeasutustelt, mis ei ole lõike 2, 3 ega 4 kohaselt andmeesitajad, võttes aluseks riigisisesed statistikaaruandluse nõuded (edaspidi „lisaandmeesitajad”). Kui RKP määrab sel viisil lisaandmeesitajaid, teatab ta neile sellest viivitamata.
Artikkel 3
Statistikaaruandluse nõuded
1. Rahaturgude statistika korrapärase koostamise huvides esitavad andmeesitajad oma residentsuse liikmesriigi RKP-le iga päev konsolideeritud statistilise teabe rahaturuinstrumentide kohta, hõlmates oma liidus ja EFTAs asuvad filiaalid. Nõutav statistiline teave on täpsustatud I, II ja III lisas. RKP edastab andmeesitajatelt saadud statistilise teabe EKP-le vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2.
2. RKPd määravad kindlaks ja rakendavad aruandluskorra, mida andmeesitajad peavad seoses rahaturuinstrumentidega järgima. See aruandluskord tagab nõutava statistilise teabe esitamise ning võimaldab täpselt kontrollida IV lisas sätestatud teabeedastuse, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumnõuete täitmist.
3. Olenemata lõikes 1 sätestatud aruandlusnõudest võib RKP otsustada, et asjaomases liikmesriigis resideerivad artikli 2 lõigete 2, 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajad esitavad I, II ja III lisas näidatud statistilise teabe EKP-le. Asjaomane RKP teatab sellest EKP-le ja andmeesitajatele, seejärel määratleb EKP aruandluskorra ja teeb selle andmeesitajatele kohustuslikuks ning asub ise koguma andmeid otse andmeesitajatelt.
4. Kui RKP on valinud lisaandmeesitajad ja neid artikli 2 lõike 6 kohaselt teavitanud, esitavad nad igapäevase statistilise teabe seoses rahaturuinstrumentidega RKP-le. EKP taotluse korral edastab RKP lisaandmeesitajatelt saadud statistilise teabe EKP-le vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2.
5. RKPd määratlevad aruandluskorra ja teevad selle täiendavatele andmeesitajatele kohustuslikuks, võttes arvesse riigisiseseid statistikaaruandluse nõudeid. RKPd tagavad, et nende siseriiklike aruandlusnõuete kohaselt peavad lisaandmeesitajad kinni pidama nõuetest, mis on samaväärsed käesoleva määruse artiklites 6 kuni 8, artikli 10 lõikes 3, artiklis 11 ja artiklis 12 sätestatutega. RKPd tagavad, et need aruandlusnõuded võimaldavad saada nõutava statistilise teabe ning täpselt kontrollida IV lisas sätestatud teabeedastuse, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumnõuete täitmist.
Artikkel 4
Tähtajad
1. Kui RKP otsustab vastavalt artikli 3 lõikele 3, et andmeesitajad esitavad I, II ja III lisas näidatud statistilise teabe otse EKP-le, edastavad andmeesitajad selle teabe EKP-le järgmiselt:
a)
artikli 2 lõike 2 alusel valitud andmeesitajate kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas ajavahemikus alates kella 18.00 tehingupäeval kuni 7.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
b)
Artikli 2 lõigete 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajate kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas ajavahemikus alates kella 18.00 tehingupäeval kuni 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
c)
Andmed, mille suhtes RKP kohaldab erandit vastavalt artiklile 5, edastatakse EKP-le kord nädalas ajavahemikus alates kella 18.00 tehingupäeval kuni 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad.
2. Kõikidel muudel juhtudel peale lõikes 1 nimetatute edastavad RKPd andmeesitajatelt I, II ja III lisa kohaselt saadud igapäevase statistilise teabe rahaturgude kohta EKP-le järgmiselt:
a)
artikli 2 lõike 2 alusel valitud andmeesitajatelt kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas enne kella 7.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
b)
Artikli 2 lõigete 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajatelt kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
c)
Artikli 2 lõike 6 kohaselt lisaandmeesitajatelt kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva, kord nädalas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad, või kord kuus enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle kuu lõppu, mille kohta need andmed käivad. RKPd otsustavad aruandlussageduse ja teatavad sellest viivitamata EKP-le. RKPd võivad aruandlussagedust muuta kord aastas.
d)
Andmed, mille suhtes RKP kohaldab erandit vastavalt artiklile 5, edastatakse EKP-le kord nädalas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad.
3. RKPd otsustavad, mis ajal nad peavad andmed andmeesitajatelt saama, et täita oma lõikes 2 sätestatud aruandluskohustust, ja teatavad sellest andmeesitajatele.
4. Kui lõikes 1 või 2 viidatud tähtaeg langeb päevale, mil TARGET2 on suletud, pikendatakse tähtaega järgmise päevani, mil TARGET2 on EKP veebilehel avaldatud teadete kohaselt avatud.
Artikkel 5
Erand
Kui andmeesitajad on valitud artikli 2 lõike 3 või 4 alusel, võib RKP otsustada, et need andmeesitajad võivad saata igapäevase rahaturgude statistika RKP-le kord nädalas enne kella 13.00 (Kesk-Euroopa aja järgi) esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad, kui nad ei saa oma tegevusega seotud põhjustel täita nõuet, mille kohaselt tuleb aruanded esitada kord päevas. EKP võib seada RKPdele tingimusi seoses selle erandi kohaldamisega.
Artikkel 6
Ühinemine, jagunemine, ümberkorraldamine ja maksejõuetus
1. Ühinemise, jagunemise, eraldamise (spin-off) või muu ümberkorraldamise korral, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikaalaste kohustuste täitmist, teatab andmeesitaja EKP-le ja asjaomasele RKP-le pärast sellise toimingu tegemise kavatsuse avalikuks saamist ja mõistliku aja jooksul enne selle tegemist sellest, kuidas kavatsetakse täita käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuded. Samuti teatab andmeesitaja EKP-le ja asjaomasele RKP-le selle toimingu lõpuleviimisest 14 päeva jooksul.
2. Kui andmeesitaja ühineb teise üksusega ühendamise teel vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/35/EL (12) ning üks ühinevatest üksustest oli andmeesitaja, jätkab ühinenud üksus käesoleva määruse kohaselt aruannete esitamist.
3. Kui andmeesitaja ühineb teise üksusega uue äriühingu asutamise teel vastavalt määratlusele direktiivis 2011/35/EL ning üks ühinevatest üksustest oli andmeesitaja, hakkab ühinemise tulemusel tekkinud üksus käesoleva määruse kohaselt aruandeid esitama, kui ta vastab andmeesitaja määratlusele.
4. Kui andmeesitaja jaguneb kaheks või enamaks üksuseks jaotumise teel või uue äriühingu asutamise teel vastavalt määratlustele kuuendas nõukogu direktiivis 82/891/EMÜ (13) ning üks uutest üksustest on andmeesitaja, hakkab see uus üksus käesoleva määruse kohaselt aruandeid esitama. Ettevõtete jagunemine hõlmab ka eraldamist, mille puhul andmeesitaja võõrandab oma varad ja kohustused tervikuna või osaliselt uuele äriühingule selle äriühingu aktsiate või osade eest.
5. Kui andmeesitaja muutub maksejõuetuks, kaotab krediidiasutuse tegevusloa või tema pangandustegevus muul viisil lakkab ning pädev järelevalveasutus seda kinnitab, ei ole sel andmeesitajal enam käesolevast määrusest tulenevat aruandekohustust.
6. Lõike 5 kohaldamisel loetakse andmeesitaja maksejõuetuks ühel või mitmel järgmisel asjaolul:
a)
ta loovutab oma vara võlausaldajatele või selleks, et ettevõte saneerida, sõlmida võlausaldajatega kohtulik kokkulepe või kompromiss;
b)
ta tunnistab kirjalikult, et ei suuda oma võlgu tähtaegselt ära maksta;
c)
ta esitab taotluse või annab nõusoleku pankrotihalduri, valitseja, likvideerija või muu seesuguse isiku määramiseks tema enda või kogu tema vara või selle olulise osa suhtes;
d)
tema suhtes esitatakse kohtus või muus pädevas ametiasutuses pankrotiavaldus (välja arvatud siis, kui seda teeb vastaspool seoses andmeesitaja kohustusega selle vastaspoole ees);
e)
tema tegevus lõpetatakse või ta muutub maksejõuetuks (või on analoogses menetluses) või esitab taotluse või avalduse - või teine üksus või isik esitab taotluse või avalduse - tema saneerimiseks, võlausaldajatega kohtuliku kokkuleppe või kompromissi sõlmimiseks, ümberkujundamiseks (readjustment), valitsemiseks kolmanda isiku poolt, likvideerimiseks, äriühingu lõppemiseks või muuks seesuguseks kohustustest vabastavaks lahenduseks vastavalt olemasolevatele või tulevastele õigusaktidele ning sellist taotlust või avaldust (välja arvatud tegevuse lõpetamise või analoogse menetluse taotlemisel, mille suhtes ei kohaldata 30-päevast tähtaega) ei peatata ega jäeta rahuldamata 30 päeva jooksul alates selle esitamisest;
f)
tema või kogu tema vara või selle olulise osa suhtes määratakse pankrotihaldur, valitseja, likvideerija või muu seesugune isik või
g)
kutsutakse kokku tema võlausaldajate koosolek eesmärgiga kaaluda vabatahtlikku likvideerimist (voluntary arrangement) (või muud seesugust menetlust).
Artikkel 7
Konfidentsiaalsussätted
1. Saades ja töödeldes käesoleva määruse alusel andmeid, mis sisaldavad konfidentsiaalset teavet, sealhulgas niisuguseid andmeid teiste euroala RKPdega jagades, kohaldavad EKP ja RKPd määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklites 8 ja 8c sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid.
2. Järgides lõiget 1, ei edastata ega jagata EKP või RKP poolt käesoleva määruse alusel kogutud statistilistes andmetes sisalduvat konfidentsiaalset teavet teistele asutustele ega kolmandatele isikutele peale EKP ja euroala RKPde, välja arvatud juhul, kui asjaomane andmeesitaja on andnud EKP-le või asjaomasele RKP-le selleks eelnevalt sõnaselge kirjaliku nõusoleku ning EKP või asjaomane RKP on vajaduse korral sõlminud sellise andmeesitajaga asjakohase konfidentsiaalsuslepingu.
Artikkel 8
Teabe kontrollimine ja sundkogumine
EKP-l ja RKPdel on õigus kontrollida ja vajaduse korral sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad artiklis 3 sätestatud statistilise aruandluse nõuete ning käesoleva määruse I, II ja III lisa alusel. Seda õigust võib kasutada eelkõige juhul, kui andmeesitaja ei täida IV lisas sätestatud teabeedastuse, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise nõudeid. Samuti kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklit 6.
Artikkel 9
Lihtsustatud kord muudatuste tegemiseks
EKPS statistikakomitee seisukohti arvestades võib EKP juhatus teha käesoleva määruse lisadesse tehnilisi muudatusi, kui nendega ei muudeta põhimõttelist alusraamistikku ega andmeesitajate aruandluskoormust. Juhatus teatab EKP nõukogule igast sellisest muudatusest ebakohase viivituseta.
Artikkel 10
Aruandluse algus
1. Artikli 2 lõike 2 alusel valitud andmeesitajate aruandlus vastavalt käesolevale määrusele algab artiklis 12 ette nähtud üleminekusätete kohaselt 1. aprilli 2016. aasta andmetega.
2. Artikli 2 lõigete 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajate aruandlus vastavalt käesolevale määrusele algab kuupäeval, mille EKP või asjaomane RKP andmeesitajale artikli 2 lõike 5 kohaselt teatab, kuid igal juhul mitte enne 12 kuu möödumist artikli 2 lõikes 3 või 4 ette nähtud nõukogu otsuse vastuvõtmisest.
3. Peale selle võivad artikli 2 lõike 4 alusel valitud representatiivsed andmeesitajad esitada EKP-le või asjaomasele RKP-le kirjaliku põhjendatud taotluse aruandluse alguskuupäeva edasilükkamiseks. Edasilükkamise taotlus võidakse rahuldada kuni kuue kuu pikkuseks tähtajaks, mida võidakse hiljem pikendada kuni kuue kuu kaupa. EKP või asjaomane RKP võib nõustuda lükkama taotluse esitanud representatiivsete andmeesitajate aruandluse alguskuupäeva edasi, kui ta peab niisugust viivitust õigustatuks. Kui andmeesitajatel ei ole andmeid esitada või on ainult andmed, mis ei ole aruandluse alguskuupäeval nii EKP kui ka RKP arvates representatiivsed, võib RKP nõustuda vabastama ta aruandluse alguskuupäeva kohaldamisest. Vabastada võib ainult RKP koostöös EKPga, kui nii EKP kui ka RKP peavad taotlust õigustatuks ja see ei ohusta aruandlusvalimi representatiivsust.
4. Artikli 2 lõike 6 alusel lisaandmeesitajateks valitud rahaloomeasutuste aruandlus vastavalt käesolevale määrusele algab kuupäeval, mille RKP lisaandmeesitajale artikli 2 lõike 6 kohaselt teatab.
Artikkel 11
Korrapärane uuesti läbivaatamine
EKP vaatab käesoleva määruse toimimise uuesti läbi 12 kuu möödudes aruandluse alguskuupäevast ning esitab selle kohta aruande. Vastavalt aruandes antud soovitustele võib ta suurendada või vähendada andmeesitajate arvu ja/või statistikaaruandluse nõudeid. Pärast seda esmaläbivaatamist ajakohastatakse tegeliku andmeid esitava üldkogumi koosseisu korrapäraselt igal teisel aastal.
Artikkel 12
Üleminekusätted
Ajavahemikus alates 1. aprillist 2016 kuni 1. juulini 2016 on andmeesitajatel lubatud esitada EKP-le või asjaomasele RKP-le rahaturgude statistika aruandeid mõne, kuid mitte kõikide asjakohaste päevade kohta. EKP või asjaomane RKP võib ette näha päevad, mille kohta tuleb aruanded esitada.
Artikkel 13
Lõppsätted
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 26. november 2014