PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 721/2013,
22. juuli 2013,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 405/2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 19,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas 2011. aasta aprillis rakendusmäärusega (EL) nr 405/2011 (2) (edaspidi „lõplik määrus”) praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Lõpliku määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.
(2)
Lõplike meetmetega kehtestati tasakaalustav väärtuseline tollimaks vahemikus 3,3 % - 4,3 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, 4,0 % tollimaks valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute suhtes ning 4,3 % jääktollimaksumäär kõigile teistele India äriühingutele.
1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(3)
Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja Viraj Profiles Vpl. Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel kehtestati meetmed, on märkimisväärselt muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad.
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 9. augustil 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.
1.3. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(5)
Subsideerimise läbivaatamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
1.4. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, India valitsust ja EUROFERi kui liidu tootmisharu esindajat esialgses uurimises (edaspidi „liidu tootmisharu”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(7)
Poolte esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati algatamisetapis ja võeti võimaluse korral arvesse.
(8)
Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.
(9)
Küsimustikule saatsid vastused taotluse esitaja ja India valitsus.
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäigud tehti taotluse esitaja valdustesse.
2. VAATLUSALUNE TOODE
(11)
Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit roostevabast terasest vardad ja latid, külmvormitud või -viimistletud, kuid edasi töötlemata, muud kui ümmarguse hulknurkse ristlõikega 80 mm või suurema läbimõõduga vardad ja latid, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. Sissejuhatus
(12)
India valitsuse ja huvitatud isikute esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mida taotluse esitaja väidetavalt kasutas:
a)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG-kava);
b)
ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme, EOU-kava);
c)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme, EC-kava).
(13)
Kavad a ja b põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks oluline väliskaubanduspoliitika dokument on „Väliskaubanduspoliitika kava aastateks 2009-2014” (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014”). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009-2014, I köide”), mida ajakohastatakse korrapäraselt.
(14)
Punktis c nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India - RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.
(15)
Lisaks uuris komisjon liidu tootmisharu esitatud väiteid järgmiselt:
a)
kas taotluse esitaja sai toetust elektrimaksust vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme, EDE-kava) raames,
b)
kas taotluse esitaja kasutas Maharashtra osariigi kohalikke subsiidiumikavasid,
c)
kas taotluse esitajat varustati sisendmaterjalidega piisavast väiksema tasu eest,
d)
kas taotluse esitaja sai kasu elektritootmise ja turustamisega seotud soodustustest,
e)
kas taotluse esitajal oli võimalus hankida odavat toorainet seotud offshore-firmadelt.
(16)
Samuti kontrollis komisjon, et taotluse esitaja ei saa enam toetust esialgse uurimise käigus uuritud järgmiste skeemide raames:
a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB-kava),
b)
eellubade kava (Advanced Authorization Scheme, AA-kava).
3.2. Tähelepanekud
3.2.1. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava
(17)
Uurimine näitas, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu oli siiski tühine (0,02 %). Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.
3.2.2. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOU)
(18)
Leiti, et taotluse esitajal oli ekspordisuunitlusega üksuste kava staatus ja ta sai läbivaatamise uurimisperioodil subsiidiume.
(19)
Selle kavaga seoses väitis äriühing, et komisjon peaks tegema erandi esialgses uurimises kasutatud EOU-kava raames saadud toetuse arvutamise meetodist. Äriühing väitis, et teatavaid EOU-kava kohaseid toetusi tuleks pidada lubatavaks tollimaksu tagastusskeemiks algmääruse II ja III lisa tähenduses ning seetõttu ei tohiks nad olla tasakaalustatavad.
(20)
Kuna leiti, et arvutusmeetodist sõltumata ei ületa kõnealuse kava alusel kohaldatud subsiidiumimäär 0,22 % ja et selle tulemusena on subsiidiumimarginaal miinimumtasemest väiksem, otsustati seda väidet läbivaatamise uurimisperioodi kontekstis edasi mitte uurida.
3.2.3. Ekspordi krediteerimise kava
(21)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
3.2.4. Elektriaktsiisist vabastamise kava
(22)
Uurimine näitas, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu oli siiski tühine. Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.
3.2.5. Maharashtra osariigi kohalikud subsiidiumikavad
(23)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
3.2.6. Muud
(24)
Uurimisel ei ilmnenud, et taotluse esitaja oleks uurimisperioodi ajal saanud muid toorainega ja energiaostuga seotud toetusi, mis hõlmaksid India valitsuse rahalist toetust ja mida võiks seetõttu käsitada algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina. Seega leiti, et põhjenduse 15 punktides c-e loetletud liidu tootmisharu väited on käesoleva läbivaatamise kontekstis ebaolulised.
4. TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMAD
(25)
Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja saadavate tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem oli 4,3 %.
(26)
Läbivaatamise uurimisperioodil oli taotluse esitaja ühest subsiidiumikavast saadava tasakaalustatava subsiidiumi summa ad valorem 0,22 %.
(27)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja (taotluse esitaja) subsideerimise tase on vähenenud.
(28)
Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.
(29)
Nagu eespool märgitud, kinnitasid vahepealse läbivaatamise käigus tehtud EPCG-kava käsitlevad järeldused esialgse uurimise tähelepanekuid: kõnealuse kava raames antud toetus oli tühine.
(30)
Lisaks tuleb märkida, et kuigi esialgse uurimise käigus leiti, et peamine toetus saadi EOU-kava alusel, on selle kava raames saadav toetus läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vähenenud. On tõendeid selle kohta, et see muutus on püsiv, kuna see on seotud roostevaba terase jäätmete ja ferronikli suhtes kohaldatavate tollimaksude vähenemisega. Neid kahte toorainet kasutab taotluse esitaja vaatlusaluse toote tootmiseks kõige enam.
5. TASAKAALUSTAVAD MEETMED
(31)
Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi subsiidiume, mille tase jääb allapoole miinimumtaset. Seepärast peetakse asjakohaseks muuta taotluse esitaja suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra, et see peegeldaks praegust subsideerimise taset. Taotluse esitaja suhtes tuleks kehtestada tollimaks määraga 0 %.
(32)
Võttes arvesse tollimaksu määra, mida praegu kohaldatakse lõpliku määruse lisas loetletud asjaomaste eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, märgitakse, et uuritud kavade praegune üksikasjalik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse lõplikus määruses loetletud äriühingute suhtes.
(33)
Kõigile teistele äriühingutele kohaldatava tollimaksumäära kohta märgitakse, et selle tase seati esialgses uurimises valimisse kuulunud äriühingute kõrgeima individuaalse subsiidiumimarginaali tasemele. See vastas taotluse esitaja subsiidiumimarginaalile. Kuna taotluse esitaja subsiidiumimarginaal on vahepealse läbivaatamise põhjal muutunud, tuleks kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatav määr läbi vaadata ja see tuleks seada järgmise kõrgeima subsiidiumimarginaali tasemele. Kuna järgmine kõrgeim määr on lisas loetletud äriühingutele kohaldatav määr, tuleks kõigile teistele äriühingutele kohaldatav tollimaksumäär seada sellele tasemele ehk 4 %-le.
6. TEATAVAKSTEGEMINE
(34)
India valitsusele ja teistele huvitatud isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel kavatsetakse soovitada taotluse esitaja suhtes kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist.
(35)
Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.
(36)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 405/2011 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksumäär (%)
TARICi lisakood
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Lisas loetletud äriühingud
4,0
B005
Kõik muud äriühingud
4,0
B999”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 22. juuli 2013