NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1260/2013
ze dne 20. listopadu 2013
o evropské demografické statistice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) má být ode dne 1. listopadu 2014 kvalifikovaná většina členů Rady vymezena mimo jiné na základě počtu obyvatel v členských státech.
(2)
Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci pravidelně pověřuje Výbor pro hospodářskou politiku, aby vyhodnotil dlouhodobou udržitelnost a kvalitu veřejných financí na základě prognóz počtu obyvatel vypracovaných Eurostatem.
(3)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (2) mají veškeré statistiky členských států předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky, měly by být územní jednotky vymezeny podle klasifikace NUTS.
(4)
V souladu s čl. 175 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Komise každé tři roky předkládat Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Příprava těchto zpráv a pravidelné monitorování demografického vývoje a možných budoucích demografických výzev v regionech Unie včetně jejich různých typů, jako jsou příhraniční regiony, metropolitní regiony, venkovské regiony a horské a ostrovní regiony, vyžaduje výroční regionální údaje na regionální úrovni NUTS 3. Vzhledem k tomu, že stárnutí obyvatelstva vykazuje významné regionální odlišnosti, má Eurostat za úkol pravidelně vypracovávat regionální prognózy za účelem úplnosti demografických informací o regionech úrovně NUTS 2 v Unii.
(5)
V souladu s článkem 159 Smlouvy o fungování EU má Komise každoročně vypracovat zprávu o pokroku v dosahování cílů stanovených v článku 151 Smlouvy o fungování EU, a mimo jiné o demografické situaci v Unii.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 20. října 2009 nazvaném „Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU“ podpořila další vývoj a sběr dat a další vývoj ukazatelů v oblasti zdraví podle věku, pohlaví, socioekonomického postavení a zeměpisné polohy.
(7)
Cílem strategie Unie pro udržitelný rozvoj, zahájené na zasedání Evropské rady v Göteborgu v roce 2001 a obnovené v červnu 2006, je neustálé zlepšování kvality života současných i budoucích generací. Monitorovací zpráva Komise (Eurostatu), zveřejňovaná každé dva roky, poskytuje objektivní statistický obraz vývoje, založený na unijním souboru ukazatelů udržitelného rozvoje.
(8)
Každoroční demografické statistiky jsou nezbytné pro studium a formulaci širokého spektra politik, se zvláštním ohledem na problematiku sociální a hospodářskou na národní i regionální úrovni. Statistiky o obyvatelstvu jsou důležitým společným jmenovatelem celé řady ukazatelů týkajících se politik.
(9)
Referenční rámec pro vypracování a šíření údajů a informací členěných podle pohlaví pro účely plánování a vyhodnocování politik poskytuje strategický cíl H.3 kapitoly IV Pekingské akční platformy (1995).
(10)
Demografické statistiky jsou zásadním prvkem pro odhad celkového počtu obyvatel v rámci Evropského systému účtů. Při vypracování statistik na evropské úrovni je důležité provádět aktualizace a revize údajů.
(11)
Aby byla zajištěna kvalita a zejména srovnatelnost údajů poskytovaných členskými státy a aby mohly být vypracovávány spolehlivé přehledy na úrovni Unie, měly by být užívané údaje založeny na shodných konceptech a měly by se vztahovat ke shodným referenčním datům nebo obdobím.
(12)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3) tvoří referenční rámec pro evropskou demografickou statistiku. Vyžaduje mimo jiné dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.
(13)
Informace týkající se demografie by měly být v souladu s relevantními informacemi shromážděnými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 (5). Za tímto účelem by měly být vyhodnoceny vědecky podložené a řádně zdokumentované metody statistických odhadů a mělo by být podporováno jejich používání.
(14)
Při vývoji, tvorbě a šíření evropských statistik by měly národní a evropské statistické úřady, a případně další relevantní celostátní a regionální orgány, zohlednit zásady stanovené v Kodexu evropské statistiky ve znění, které bylo dne 28. září 2011 revidováno a aktualizováno Výborem pro evropský statistický systém.
(15)
Toto nařízení zaručuje právo na respektování soukromého a rodinného života a právo na ochranu osobních údajů podle článků 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie.
(16)
Pokud jde o zpracovávání osobních údajů v rámci tohoto nařízení, použijí se směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7).
(17)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného právního rámce pro systematickou tvorbu evropské demografické statistiky, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků této činnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(18)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví společný právní rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropských statistik týkajících se obyvatelstva a událostí přirozené měny.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„národní“ se vztahuje k území členského státu ve smyslu nařízení (ES) č. 1059/2003 ve znění platném v referenční době;
b)
„regionálním“ se rozumí úroveň NUTS 1, NUTS 2 nebo NUTS 3 ve smyslu nařízení (ES) č. 1059/2003 ve znění platném v referenční době; je-li tento pojem používán ve spojení se zeměmi, které nejsou členy Unie, rozumí se „regionálním“ statistické regiony na úrovni 1, 2 nebo 3, jak byly dohodnuty mezi těmito zeměmi a Komisí (Eurostatem) v referenční době;
c)
„obvykle bydlícím obyvatelstvem“ se rozumí všechny osoby, které měly v referenční době místo svého obvyklého pobytu v daném členském státě;
d)
„místem obvyklého pobytu“ se rozumí místo, kde osoba obvykle tráví období každodenního odpočinku bez ohledu na dočasnou nepřítomnost pro účely rekreace, dovolené, návštěv u přátel a příbuzných, služebních cest, léčení nebo náboženských poutí. Za osoby s místem obvyklého pobytu v určité zeměpisné oblasti se považují pouze osoby, které:
i)
bydlely v místě svého obvyklého pobytu nepřetržitě alespoň dvanáct měsíců před referenční dobou, nebo
ii)
se přistěhovaly do místa svého obvyklého pobytu během období dvanácti měsíců před referenční dobou s úmyslem zůstat tam alespoň jeden rok.
Pokud okolnosti popsané v bodech i) nebo ii) nelze prokázat, rozumí se „místem obvyklého pobytu“ místo zákonného nebo ohlášeného pobytu, s výjimkou pro účely článku 4.
Ve zvláštních případech postupují členské státy při používání definice „místa obvyklého pobytu“ podle přílohy nařízení Komise (ES) č. 1201/2009 (9).
e)
„narozením živého dítěte“ se rozumí narození dítěte, které dýchá nebo projevuje jiné známky života, jako srdeční činnost, pulsaci pupečníku nebo aktivní pohyb svalstva, bez ohledu na gestační stáří;
f)
„úmrtím“ se rozumí trvalé vymizení všech známek života v jakémkoli okamžiku po narození živého dítěte (postnatální selhání vitálních funkcí bez možnosti opětovného oživení);
g)
„událostmi přirozené měny“ se rozumí narození živého dítěte a úmrtí podle písmen e) a f).
Článek 3
Údaje o obyvatelstvu a přirozené měně
1. Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) údaje o svém obvykle bydlícím obyvatelstvu v referenční době. Poskytované údaje zahrnují obyvatelstvo podle věku, pohlaví a regionu pobytu.
2. Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) údaje o svých událostech přirozené měny, k nimž došlo v referenčním období. Členské státy použijí stejnou definici obyvatelstva, kterou používají v případě údajů uvedených v odstavci 1. Poskytované údaje zahrnují následující proměnné:
a)
narození živého dítěte podle pohlaví, měsíce narození, pořadí živě narozeného dítěte, věku matky, roku narození matky, země narození matky, země státního občanství matky a regionu pobytu matky;
b)
úmrtí podle věku, pohlaví, roku narození, regionu pobytu, země narození, země státního občanství a měsíce úmrtí.
3. Členské státy použijí stejnou definici obyvatelstva pro všechny „národní“ a „regionální“ úrovně ve smyslu tohoto nařízení.
4. Komise přijímá prováděcí akty, které stanoví jednotné podmínky pro členění údajů uvedených v odstavcích 1 a 2, lhůty a revize údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.
Článek 4
Celkový počet obyvatel pro specifické potřeby Unie
1. Pro účely hlasování kvalifikovanou většinou v Radě poskytnou členské státy Komisi (Eurostatu) údaje o celkovém počtu obyvatel na národní úrovni v referenční době v souladu s čl. 2 písm. c) do osmi měsíců od skončení referenčního roku.
2. Členské státy mohou odhadem stanovit celkový počet obyvatel uvedený v odstavci 1 na základě počtu obyvatel s místem zákonného nebo ohlášeného pobytu za pomoci vědecky podložených, řádně doložených a veřejně dostupných metod statistického odhadu.
Článek 5
Frekvence a referenční doba
1. Členské státy poskytují každý rok Komisi (Eurostatu) údaje o svém obyvatelstvu uvedené v čl. 3 odst. 1 a o svých událostech přirozené měny uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b) za předchozí rok.
2. Členské státy poskytují každý rok Komisi (Eurostatu) údaje o celkovém počtu obyvatel na národní úrovni uvedené v článku 4.
3. Pro účely tohoto nařízení se referenční dobou rozumí buď referenční datum uvedené v odstavci 4, nebo referenční období uvedené v odstavci 5.
4. Referenčním datem pro údaje o obyvatelstvu je konec referenčního období (půlnoc 31. prosince). První referenční datum je v roce 2013 a poslední referenční datum v roce 2027.
5. Referenčním obdobím pro události přirozené měny je kalendářní rok, ve kterém k událostem došlo. Prvním referenčním obdobím je rok 2013 a posledním referenčním obdobím rok 2027.
Článek 6
Poskytování údajů a metadat
Členské státy zpřístupňují Komisi (Eurostatu) údaje a metadata vyžadovaná tímto nařízením v souladu se standardy pro výměnu údajů a metadat stanovenými Komisí (Eurostatem). Členské státy poskytují tyto údaje a metadata buď prostřednictvím služeb jediného kontaktního místa, aby je Komise (Eurostat) mohla získat, nebo je předávají prostřednictvím služeb jediného kontaktního místa.
Článek 7
Zdroje údajů
Údaje se zakládají na zdrojích údajů zvolených členským státem v souladu s jeho právními předpisy a postupy. V náležitých případech se použijí vědecky podložené a řádně doložené metody statistického odhadu.
Článek 8
Studie proveditelnosti
1. Členské státy provedou studie proveditelnosti týkající se užití definice „místa obvyklého pobytu“ pro účely údajů o obyvatelstvu a událostech přirozené měny uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2.
2. Výsledky studií proveditelnosti uvedených v odstavci 1 se předají Komisi do 31. prosince 2016.
3. S cílem usnadnit provedení studií proveditelnosti uvedených v odstavci 1 tohoto článku může Unie poskytnout finanční podporu národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v článku 5 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 9
Požadavky na kvalitu
1. Členské státy zajistí kvalitu předávaných údajů.
2. Pro účely tohoto nařízení se pro předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
3. Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) informace o referenčních metadatech v souladu se standardy Evropského statistického systému, zejména o zdrojích údajů, definicích a metodách odhadu použitých pro první referenční rok, a informují Komisi (Eurostat) o jakýchkoli jejich změnách.
4. Na žádost Komise (Eurostatu) jí členské státy poskytnou všechny informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací.
5. Členské státy zajistí, aby údaje o obyvatelstvu vyžadované podle článku 3 tohoto nařízení byly konzistentní s údaji vyžadovanými podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 862/2007.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 11
Ustanovení o přezkumu
1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o provádění tohoto nařízení do 31. prosince 2018 a druhou zprávu do 31. prosince 2023. V těchto zprávách Komise zohlední relevantní informace poskytnuté členskými státy a vyhodnotí kvalitu předávaných údajů, používané metody shromažďování údajů, dodatečnou zátěž členských států a respondentů a srovnatelnost těchto statistik. Uvedené zprávy zhodnotí používání vědecky podložených a řádně doložených metod statistického odhadu, které jsou určeny k odhadu „obvykle bydlícího obyvatelstva“ z obyvatel s místem zákonného nebo ohlášeného pobytu. První zpráva rovněž zahrne výsledky studií proveditelnosti uvedených v článku 8.
2. K těmto zprávám se případně připojí návrhy na další zlepšení společného právního rámce pro vývoj, tvorbu a šíření evropských statistik týkajících se obyvatelstva a událostí přirozené měny podle tohoto nařízení.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použitelnost tohoto nařízení končí dnem 31. srpna 2028.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 20. listopadu 2013.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1260/2013,
20. november 2013,
Euroopa rahvastikustatistika kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping”) artikli 16 lõikele 4 tuleb alates 1. novembrist 2014 kvalifitseeritud häälteenamust määrata muu hulgas liikmesriikide elanike arvu alusel.
(2)
Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu annab majanduspoliitika komiteele korrapäraselt volituse hinnata riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ja kvaliteeti Eurostati koostatud rahvastikuprognooside alusel.
(3)
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (2) tuleks kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi. Sellest tulenevalt tuleks võrreldava piirkondliku statistika esitamiseks määratleda territoriaalüksused vastavalt NUTSile.
(4)
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 175 teise lõigu kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Iga-aastased piirkondlikud andmed NUTS 3. tasandil on vajalikud nende ettekannete koostamiseks ning demograafilise arengu ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapäraseks seireks liidu piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piirialad, suurlinna- ja maapiirkonnad ning mägi- ja saarepiirkonnad. Kuna piirkonniti on elanikkonna vananemine vägagi erinev, nõutakse Eurostatilt korrapäraselt piirkondlike prognooside koostamist, et täiendada liidu NUTS 2 piirkondade demograafilise olukorra ülevaadet.
(5)
Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 159 koostab komisjon igal aastal aruande edusammude kohta ELi toimimise lepingu artikli 151 eesmärkide saavutamisel, sealhulgas liidu demograafilise olukorra kohta.
(6)
Komisjon toetas oma 20. oktoobri 2009. aasta teatises pealkirjaga „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” vanuse, soo, sotsiaal-majandusliku staatuse ja geograafilise mõõtme järgi rühmitatud teabe edasiarendamist ja kogumist ning samal alusel rühmitatud tervisealase ebavõrdsuse näitajate edasiarendamist.
(7)
Liidu säästva arengu strateegia eesmärk, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, on pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Komisjoni (Eurostati) seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes liidu säästva arengu näitajate kogumile.
(8)
Iga-aastased rahvastikustatistika andmed on riigi ja piirkondade tasandil aluseks eri poliitikavaldkondadega seotud uuringutele ja nende valdkondade määratlemisel, eelkõige sotsiaal- ja majandusküsimustes. Rahvastikustatistika on oluline suure hulga poliitiliste näitajate puhul.
(9)
Pekingi tegevusprogrammi (1995) IV peatükis sätestatud strateegiline eesmärk H.3 annab võrdlusraamistiku sooliselt eristatud andmete ja teabe kogumiseks ning levitamiseks planeerimise ja poliitika hindamise eesmärgil.
(10)
Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamise süsteemi raames. Euroopa tasandil statistika koostamisel on oluline andmeid ajakohastada ja korrigeerida.
(11)
Selleks et tagada liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteet ja eelkõige võrreldavus ning et liidu tasandil oleks võimalik koostada usaldusväärseid ülevaateid, peaksid kasutatavad andmed põhinema samadel mõistetel ning käsitlema sama vaatluskuupäeva või -perioodi.
(12)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (3) nähakse ette Euroopa rahvastikustatistika võrdlusraamistik. Eelkõige nõutakse nimetatud määruses ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist.
(13)
Demograafiline teave peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 862/2007 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 763/2008 (5) kohaselt kogutava teabega. Selleks tuleks teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistilisi hindamismeetodeid hinnata ja nende kasutamist julgustada.
(14)
Euroopa statistika arendamisel, tegemisel ja levitamisel peaksid liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused ning vajaduse korral teised asjakohased riiklikud ja piirkondlikud asutused arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011.
(15)
Käesoleva määrusega tagatakse õigus era- ja pereelu austamisele ning isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8.
(16)
Käesoleva määruse kontekstis kohaldatakse isikuandmete töötlemisele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (7).
(17)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua ühine raamistik Euroopa rahvastikustatistika süstemaatiliseks koostamiseks liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on seda tegevuse ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(18)
Käesoleva määruse rakendamise eesmärgil ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine õigusraamistik Euroopa rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastava statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „riiklik”- osutab liikmesriigi territooriumile määruse (EÜ) nr 1059/2003 tähenduses, nagu seda kohaldatakse vaatlusajal;
b) „piirkondlik”- tähendab NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandit määruse (EÜ) nr 1059/2003 tähenduses, nagu seda kohaldatakse vaatlusajal; liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab „piirkondlik” 1., 2. või 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vahelistele kokkulepetele, nagu neid kohaldatakse vaatlusajal;
c) „alaline elanikkond”- kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal liikmesriigis;
d) „alaline elukoht”- koht, kus inimene tavaliselt veedab igapäevase puhkeaja, olenemata ajutisest eemalolekust meelelahutuse, puhkuse, sõprade ja sugulaste külastamise, töö, ravi või palverännaku eesmärgil. Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi konkreetses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid:
i)
neid, kes on elanud oma alalises elukohas pidevalt vähemalt 12 kuud enne vaatlusaega, või
ii)
neid, kes on saabunud oma alalisse elukohta vaatlusajale eelnenud 12 kuu jooksul kavatsusega elada seal vähemalt üks aasta.
Kui alapunktis i või ii kirjeldatud tingimusi ei ole võimalik kindlaks teha, võib „alaline elukoht” tähendada seaduslikku või registreeritud elukohta, välja arvatud artikli 4 kohaldamisel.
Mõiste „alaline elukoht” kohaldamisel käsitlevad liikmesriigid erijuhte vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1201/2009 (9) lisale;
e) „elussünd”- sellise lapse sünd, kes hingab või kellel on muud elutalitluse tunnused, näiteks südamelöögid, nabaväädi pulss või tahtele alluvate lihaste selge liikumine, olenemata loote vanusest;
f) „surm”- kõigi elutunnuste püsiv kadumine mis tahes ajal pärast elussündi (sünnijärgne elutalitluse lakkamine elustamisvõimaluseta);
g) „rahvastikusündmused”- punktides e ja f määratletud elussünnid ja surmad.
Artikkel 3
Rahvastikuandmed ja rahvastikusündmusi käsitlevad andmed
1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) andmed oma alalise elanikkonna kohta vaatlusajal. Edastatavad andmed hõlmavad elanikkonna jagunemist vanuse, soo ja elukoha piirkonna lõikes.
2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed oma rahvastikusündmuste kohta, mis toimusid vaatlusperioodil. Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” ehk „elanikkond” sama määratlust, mida nad kasutavad lõikes 1 osutatud andmete puhul. Edastatavad andmed hõlmavad järgmisi muutujaid:
a)
elussünnid soo, kuu, sünnijärjekorra, ema vanuse, ema sünniaasta, ema sünniriigi, ema kodakondsuse ja ema elukoha piirkonna lõikes;
b)
surmad vanuse, soo, sünniaasta, elukoha piirkonna, sünniriigi, kodakondsuse ja kuu lõikes.
3. Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” ehk „elanikkond” sama määratlust kõikide riiklike ja piirkondlike tasandite puhul, nagu määratletud käesolevas määruses.
4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks lõigetes 1 ja 2 osutatud andmete jaotuse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 4
Kogurahvastiku andmed, mis on mõeldud liidu konkreetseteks eesmärkideks
1. Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust kooskõlas artikli 2 punktiga c andmed vaatlusaja kogurahvaarvu kohta riiklikul tasandil.
2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud kogurahvaarvu hinnata seaduslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna põhjal, kasutades teaduslikult põhjendatud, põhjalikult dokumenteeritud ja avalikult kättesaadavaid statistilisi hindamismeetodeid.
Artikkel 5
Sagedus ja vaatlusaeg
1. Igal aastal esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) andmed oma rahvastiku ja oma rahvastikusündmuste kohta möödunud aastal, millele on osutatud artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 2 punktides a ja b.
2. Igal aastal esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) artiklis 4 osutatud andmed kogurahvaarvu kohta riiklikul tasandil.
3. Käesolevas määruses tähendab vaatlusaeg lõikes 4 osutatud vaatluskuupäeva või lõikes 5 osutatud vaatlusperioodi.
4. Rahvastikuandmete puhul on vaatluskuupäev vaatlusperioodi lõpp (31. detsembri südaöö). Esimene vaatluskuupäev on 2013. aastal ja viimane vaatluskuupäev 2027. aastal.
5. Rahvastikusündmusi käsitlevate andmete puhul on vaatlusperiood kalendriaasta, mil sündmused aset leidsid. Esimene vaatlusperiood on 2013. aasta ja viimane vaatlusperiood 2027. aasta.
Artikkel 6
Andmete ja metaandmete esitamine
Liikmesriigid teevad komisjonile (Eurostatile) käesolevas määruses nõutud andmed ja metaandmed kättesaadavaks vastavalt komisjoni (Eurostati) sätestatud andmete ja metaandmete vahetamise standarditele. Liikmesriigid kas esitavad need andmed ja metaandmed ühise andmesisestusportaali teenuste kaudu viisil, mis võimaldab komisjonil (Eurostatil) need andmed kätte saada, või edastavad need ühise andmesisestusportaali teenuseid kasutades.
Artikkel 7
Andmeallikad
Andmed põhinevad andmeallikatel, mille liikmesriik on valinud kooskõlas siseriiklike õigusnormide ja tavadega. Vajaduse korral kasutatakse teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistilisi hindamismeetodeid.
Artikkel 8
Teostatavusuuringud
1. Liikmesriigid korraldavad teostatavusuuringud, mis käsitlevad mõiste „alaline elukoht” kasutamist artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud rahvastiku ja rahvastikusündmuste puhul.
2. Lõikes 1 osutatud teostatavusuuringute tulemused edastatakse komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2016.
3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teostatavusuuringu korraldamise hõlbustamiseks võib liit anda rahalist toetust määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 5 osutatud riiklikele statistikaametitele ja muudele liikmesriigi asutustele.
Artikkel 9
Kvaliteedinõuded
1. Liikmesriigid tagavad edastatud andmete kvaliteedi.
2. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume.
3. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) metaandmed Euroopa statistikasüsteemi standardite kohaselt, esitades eelkõige andmed esimesel vaatlusaastal kasutatud andmeallikate, määratluste ja hindamismeetodite kohta, ning teatavad komisjonile (Eurostatile) kõikidest nendesse andmetesse tehtavatest muudatustest.
4. Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid talle kogu teabe, mis on vajalik statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.
5. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007 artikli 3 lõike 1 punktis c nõutud andmetega.
Artikkel 10
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 11
Läbivaatamisklausel
1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise kohta esimese aruande hiljemalt 31. detsembriks 2018 ning teise aruande 31. detsembriks 2023. Neis aruannetes hindab komisjon liikmesriikide esitatud asjakohast teavet arvesse võttes liikmesriikide edastatud andmete kvaliteeti, andmete kogumise meetodeid, liikmesriikidele ja andmeesitajatele tekitatud täiendavat koormust ja statistiliste andmete võrreldavust. Neis aruannetes hinnatakse teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud statistiliste hindamismeetodite kasutamist alalise elanikkonna suuruse hindamiseks seaduslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna põhjal. Esimene aruanne hõlmab ka artiklis 8 osutatud teostatavusuuringute tulemusi.
2. Asjakohasel juhul lisatakse neile aruannetele ettepanekud, mille eesmärk on veelgi parandada Euroopa rahvastiku- ja rahvastikusündmuste statistika arendamise, tegemise ja levitamise ühist õigusraamistikku.
Artikkel 12
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse kohaldamine lõpeb 31. augustil 2028.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 20. november 2013