NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1318/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (3) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvedené prováděcí pravomoci sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy I s ohledem na oblasti zemědělské účetní datové sítě podle jednotlivých členských států, stanovení pravidel pro určení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků a pravidel pro stanovení plánu výběru vykazujících podniků, stanovení referenčního období pro standardní produkci, stanovení obecných a hlavních typů výrobního zaměření, určení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a přijetí obecných pravidel o účetních údajích, jež mají být uvedeny v podnikovém výkazu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1217/2009 a zabránění diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků, stanovení počtu vykazujících podniků na členský stát a oblast zemědělské účetní datové sítě, stanovení a aktualizaci metod a modelů pro oznamování plánu výběru Komisi, stanovení postupů a metod výpočtu použitelných pro klasifikační systém Unie a také podrobných pravidel týkajících se činnosti celostátních výborů pro datovou síť a kontaktních orgánů členských států a stanovení formy a struktury podnikového výkazu a podrobných pravidel týkajících se paušálního poplatku týkajícího se zemědělské účetní datové sítě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(4)
V zájmu zjednodušení a s ohledem na zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení upravena nebo zrušena.
(5)
Podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se zprávy vypracované na základě údajů zemědělské účetní datové sítě předkládají jednou za rok Evropskému parlamentu a Radě, zejména za účelem ročního stanovení cen zemědělské produkce. V praxi se však již tyto zprávy zmíněným orgánům za účelem stanovení cen zemědělské produkce nepředkládají. K zajištění jednoduchého a snadného přístupu k ročním analytickým zprávám vypracovaným na základě zemědělské účetní datové sítě, aby je mohly využívat jiné orgány a veřejnost, by mělo být stanoveno, že se zprávy týkající se vybraných odvětví zveřejňují na internetových stránkách k tomu určených.
(6)
V čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví maximální počet vykazujících podniků. Účelem tohoto ustanovení je stanovit rozpočtové omezení pro shromažďování údajů zemědělské účetní datové sítě. Jelikož je zmíněné rozpočtové omezení stanoveno postupem, jímž se sestavuje a přijímá roční rozpočet Unie, omezení stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 již není nutné.
(7)
Kapitola II nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje pravidla pro stanovení příjmu zemědělských podniků a v kapitole III uvedeného nařízení jsou stanovena pravidla pro analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Oba druhy zjišťování podléhají v podstatě stejným pravidlům, a proto je vhodné, s cílem zjednodušit tato pravidla, sloučit tato ustanovení platná pro oba druhy zjišťování do jedné kapitoly.
(8)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje další ustanovení, která již neodrážejí uplatňování uvedeného nařízení v praxi. Komise zejména po členských státech nepožaduje, aby vykazujícím podnikům poskytovaly seznam účetních středisek, z nichž by si mohly vybrat, neboť většina podniků má vlastní účetní nebo účtárnu, jež poskytují zemědělské účetní datové síti údaje, nebo jsou údaje přímo shromažďovány kontaktním úřadem nebo jeho smluvními partnery. Kromě toho Komise již nepožaduje zprávy o provádění plánu výběru vykazujících podniků schválených celostátními výbory.
(9)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Název kapitoly I se nahrazuje tímto:
„ZALOŽENÍ ZEMĚDĚLSKÉ ÚČETNÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE“.
3)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. K plnění potřeb společné zemědělské politiky je založena zemědělská účetní datová síť Unie (dále jen „datová síť“).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Údaje získané podle tohoto nařízení slouží především jako podklad pro zprávy vypracované Komisí o situaci v zemědělství a na zemědělských trzích, jakož i o příjmech zemědělských podniků v Unii. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách k tomu určených.“
4)
Článek 2 se mění takto:
a)
v písmeni a) se slova „vedoucím zemědělského podniku“ nahrazují slovem „zemědělcem“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„-b)
„podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie;
b)
„třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky;“;
c)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„oblastí zemědělské účetní datové sítě“ (dále jen „oblastí datové sítě“) území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků (seznam těchto oblastí je obsažen v příloze I);“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„f)
„standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
K zajištění toho, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se mění příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států.“
6)
Název kapitoly II se nahrazuje tímto:
„ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMU A ANALÝZU HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“.
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních údajů za účelem každoročního stanovení příjmu a analýzy hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Tyto údaje jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování.“
8)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
musí být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě typický pro danou oblast zjišťování.“;
c)
odstavce 3 a 4 se zrušují.
9)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 5a
1. Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla, podle nichž mají členské státy tyto plány vypracovat. Tato pravidla zajistí, aby tyto plány výběru vykazujících podniků:
-
byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů,
-
byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a
-
stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr.
2. V souladu s pravidly přijatými podle odstavce 1 a na základě údajů získaných od členských států přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví počet vykazujících podniků na členský stát a oblast datové sítě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
3. Počet vykazujících podniků vybraných na oblast datové sítě může být maximálně o 20 % vyšší nebo nižší než počet stanovený v prováděcích aktech přijatých podle odstavce 2 za předpokladu, že je dodržen celkový počet vykazujících podniků dotčeného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizují modely a metody týkající se formy a obsahu údajů, které mají členské státy oznamovat Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
Článek 5b
1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky (dále jen „klasifikační systém“) v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají.
Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě.
2. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci.
3. Podniky jsou klasifikovány podle omezeného počtu typů výrobního zaměření. Určí se obecné typy výrobního zaměření. V závislosti na rozsahu požadovaných informací se obecné typy výrobního zaměření rozdělí na hlavní typy výrobního zaměření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví obecné a hlavní typy výrobního zaměření.
Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření.
4. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku.
5. Význam výdělečných činnosti jiných než zemědělských činností podniku, které se jej přímo týkají, se určuje na základě podílu těchto jiných výdělečných činností na produkci podniku.
6. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena.
7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví:
-
metody pro výpočet konkrétních speciálních typů výrobního zaměření podle odstavce 3 a pro přiřazení podniku k hlavnímu typu výrobního zaměření,
-
metoda výpočtu ekonomické velikosti podniku,
-
třídy ekonomické velikosti podniků podle odstavce 1,
-
metody pro výpočet produkce podniku a pro odhad podílu jiných výdělečných činností na této produkci pro účely odstavce 5,
-
metoda výpočtu pro stanovení hodnot standardní produkce v rámci každého produkčního odvětví podle odstavce 2, postupy pro sběr odpovídajících údajů a prostředky a lhůty pro předávání hodnot standardní produkce Komisi v souladu s odstavcem 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
10)
Článek 6 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Celostátní výbor odpovídá za výběr vykazujících podniků. Pro tento účel zahrnují jeho povinnosti zejména schvalování plánu výběru vykazujících podniků.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Členský stát s více oblastmi datové sítě může zřídit pro každou takovou oblast ve své jurisdikci regionální výbor pro datovou síť (dále jen „regionální výbor“).“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
11)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je:
a)
informovat celostátní výbor, regionální výbory a účetní střediska o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění;
b)
sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi;
c)
sestavovat:
i)
seznam vykazujících podniků,
ii)
kde je to relevantní, seznam účetních středisek, která jsou ochotna a schopna vyhotovovat podnikové výkazy;
d)
shromažďovat podnikové výkazy zaslané kontaktnímu orgánu účetními středisky;
e)
ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny;
f)
předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě;
g)
předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a účetním střediskům a zasílat příslušné odpovědi Komisi.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
12)
V článku 8 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Účetní údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat:
-
zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů,
-
posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku,
-
ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě.
3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se týkají zemědělských činností samotného podniku a jiných výdělečných činností, které se jej přímo týkají. Při vypracování zemědělských podnikových výkazů se neberou v úvahu žádné údaje, které souvisejí s jakýmikoli nezemědělskými činnostmi zemědělce nebo jeho rodiny nebo s jakýmkoli důchodem, dědictvím, soukromými bankovními účty, majetkem jiným než zemědělským podnikem, s osobním zdaněním či soukromým pojištěním.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů.
Aby byla zajištěna porovnatelnost účetních údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
13)
Články 9 až 15 a 18 se zrušují.
14)
Článek 19 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti nebo členského státu poplatek ve výši 80 % paušálního poplatku;“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné postupy týkající se paušálního poplatku podle odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
15)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 20. prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19b
1. Komisi je nápomocen „Výbor pro zemědělskou účetní datovou síť“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
16)
Nadpis přílohy I se nahrazuje tímto:
„Seznam oblastí datové sítě uvedených v čl. 2 písm. d)“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1318/2013,
22. oktoober 2013,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (3) on komisjonile antud volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks. Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega on vaja viia need rakendusvolitused vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklitega 290 ja 291.
(2)
Määruse (EÜ) nr 1217/2009 teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondadega liikmesriikide kaupa, kehtestada aruandvate majapidamiste majandusliku suuruse künnise kindlaksmääramise eeskirjad ja sätestada aruandvate majapidamiste valimiplaani kehtestamist käsitlevad eeskirjad, määrata kindlaks standardtoodangu vaatlusperiood ning tootmistüübid üldisel ja peamisel tasemel, täpsustada kogutavate raamatupidamisandmete peamised rühmad ning võtta vastu põllumajandusaruannetes sisalduvaid raamatupidamisandmeid käsitlevad üldeeskirjad. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(3)
Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 1217/2009 rakendamiseks ning vältida diskrimineerimist põllumajandustootjate vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks aruandvate majapidamiste majandusliku suuruse künnis, määrata kindlaks aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi kohta ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta, kehtestada meetodid ja mudelid valimiplaani komisjonile teatavaks tegemiseks ja neid ajakohastada, kehtestada menetlused ja arvutamismeetodid, mida kohaldatakse liidu liigituse suhtes, ning üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse liikmesriikide andmevõrgu riiklike komiteede ja kontaktasutuste tegevust, ning kehtestada põllumajandusaruande vorm ning üksikasjalikud eeskirjad põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud tüüpteenustasu kohta. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (4).
(4)
Lihtsustamise huvides ning määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamisel omandatud kogemustega arvestamiseks tuleks kõnealuse määruse teatavaid sätteid kohandada või need välja jätta.
(5)
Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 1 lõike 3 alusel tuleb igal aastal esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmetel põhinevad aruanded, eelkõige põllumajandussaaduste hindade iga-aastaseks kindlaksmääramiseks. Tegelikult aga selliseid aruandeid sel eesmärgil kõnealustele institutsioonidele enam ei esitata. Selleks et tagada teistele institutsioonidele ja üldsusele lihtne ja mugav juurdepääs põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmetel põhinevatele analüütilistele aastaaruannetele, tuleks ette näha, et valitud sektoreid hõlmavad aruanded avaldatakse selleks loodud veebisaidil.
(6)
Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 lõikes 3 on sätestatud aruandvate majapidamiste maksimumarv. Kõnealuse sätte eesmärk on kehtestada eelarveline piirang põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmete kogumise suhtes. Kuna selline eelarveline piirang kehtestatakse nüüd liidu aastaeelarve koostamise ja vastuvõtmise menetluses, ei ole määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 lõikes 3 sätestatud piirangut enam vaja.
(7)
Määruse (EÜ) nr 1217/2009 II peatükk hõlmab eeskirju põllumajanduslike majapidamiste tulude kindlaksmääramiseks, samas kui põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse analüüsimist käsitlevad eeskirjad on sätestatud kõnealuse määruse III peatükis. Mõlema uuringu kohta kehtivad põhiliselt samad eeskirjad ning seetõttu on lihtsustamise huvides asjakohane koondada kõnealused normid ühte peatükki, mida kohaldatakse mõlema uuringu suhtes.
8)
Määrus (EÜ) nr 1217/2009 hõlmab veel teisigi sätteid, mis ei peegelda enam kõnealuse määrusega reguleeritava valdkonna tegelikkust. Eelkõige ei nõua komisjon, et liikmesriigid pakuksid aruandvatele majapidamistele valiku tegemiseks raamatupidamisbüroode loetelu, kuna enamikul majapidamistel on oma raamatupidaja või raamatupidamisbüroo, kes varustab põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku andmetega, või tegeleb andmete kogumisega kontaktasutus või selle lepingupartnerid. Lisaks sellele ei nõua komisjon enam riiklike komiteede poolt heakskiidetud aruandeid aruandvate majapidamiste valimiplaani rakendamise kohta.
(9)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1217/2009 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1217/2009 muudetakse järgmiselt.
1)
Määruse pealkiri asendatakse järgmisega:
2)
I peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
„LIIDU PÕLLUMAJANDUSLIKU RAAMATUPIDAMISE ANDMEVÕRGU LOOMINE”.
3)
Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Ühise põllumajanduspoliitika vajaduste rahuldamiseks luuakse põllumajandusliku raamatupidamise andmete kogumiseks mõeldud liidu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (edaspidi „andmevõrk”).”;
b)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Käesoleva määruse alusel saadud andmete põhjal koostab komisjon eelkõige liidu põllumajandust, põllumajandusturgude olukorda ja põllumajandustulusid käsitlevaid aruandeid. Üldsusel võimaldatakse kõnealuste aruannetega tutvuda selleks loodud veebisaidil.”
4)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)
punktis a asendatakse sõna „töödejuhataja” sõnaga „põllumajandustootja”;
b)
punkt b asendatakse järgmisega:
„b) „põllumajanduslik majapidamine”- põllumajandusettevõte, nagu seda mõistet üldiselt kasutatakse liidu põllumajandusülevaadete ja -loenduste raames;
b) „põllumajandusliku majapidamise kategooria”- põllumajanduslikud majapidamised, mis kuuluvad samasse kategooriasse tootmistüübi ja majandusliku suuruse alusel, nii nagu on kindlaks määratud liidu põllumajanduslike majapidamiste liigituses;”;
c)
punkt d asendatakse järgmisega:
„d) „põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkond”- liikmesriigi territoorium või selle mingi osa, mis on piiritletud aruandvate majapidamiste valimiseks (selliste piirkondade loetelu on esitatud I lisas)”;
d)
lisatakse järgmine punkt:
„f) „standardtoodang”- kogutoodangu standardväärtus.”
5)
Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 3
Selleks et tagada, et põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelu saaks liikmesriigi taotlusel ajakohastada, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 19a vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade liikmesriigiti esitatud loeteluga.”
6)
II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
„ANDMED PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE TULUDE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS JA MAJANDUSTEGEVUSE ANALÜÜSIMISEKS”.
7)
Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 4
Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse põllumajanduslike majapidamiste tulude iga-aastase kindlaksmääramise ja majandustegevuse analüüsimise eesmärgil toimuva raamatupidamisandmete kogumise suhtes.
Kõnealuseid andmeid kogutakse korrapäraste ülevaadete ja eriotstarbeliste ülevaadete raames.”
8)
Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud vaatlusalasse kuuluvad need põllumajanduslikud majapidamised, mille majanduslik suurus on artiklis 5b määratletud liidu põllumajanduslike majapidamiste liigituse majandusliku suuruse klasside alampiiride eurodes väljendatud künnisega võrdne või sellest suurem.
Komisjon võtab kooskõlas artikliga 19a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud künnise kindlaksmääramise eeskirjad.
Komisjon võtab liikmesriikidelt saadud andmete põhjal vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks esimeses lõigus osutatud künnis. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;
b)
lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:
„c)
see on koos teiste ettevõtetega ja iga põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna tasandil vaatlusala esindav.”
c)
lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.
9)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 5a
1. Iga liikmesriik koostab aruandvate majapidamiste valimiplaani, millega tagatakse vaatlusala esindav raamatupidamisandmete valik.
Komisjon võtab kooskõlas artikliga 19a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad, millest lähtuvalt tuleb liikmesriikidel nimetatud plaanid koostada. Nimetatud eeskirjadega tagatakse, et aruandvate majapidamiste valimiplaanid:
-
koostatakse kõige uuemate statistiliste andmete põhjal;
-
esitatakse kooskõlas liidu põllumajanduslike majapidamiste liigitusega ning et
-
nendes plaanides määratakse kindlaks eelkõige aruandvate majapidamiste jaotus majapidamiste kategooriate kaupa ja kõnealuste majapidamiste valiku üksikasjalikud eeskirjad.
2. Kooskõlas lõike 1 kohaselt vastu võetud eeskirjadega ja liikmesriikidelt saadud andmete põhjal võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi kohta ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Igast põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnast valitavate aruandvate majapidamiste arv võib erineda lõike 2 kohaselt vastu võetavates rakendusaktides kehtestatud arvust maksimaalselt 20 % võrra ükskõik kummas suunas, tingimusel et peetakse kinni asjaomase liikmesriigi aruandvate majapidamiste koguarvust.
4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt komisjonile teatavaks tehtavate andmete vormi ja sisuga seotud mudelid ja meetodid ning ajakohastatakse neid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 5b
1. Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse ühte moodi liidu põllumajanduslike majapidamiste liigituse (edaspidi „liigitus”) kohaselt, sõltuvalt nende tootmistüübist, nende majanduslikust suurusest ja nendega otseselt seotud muu tasustatava tegevuse osakaalust.
Liigitust kasutatakse eelkõige liidu põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kaudu kogutud andmete esitamiseks tootmistüüpide ja majandusliku suuruse klasside kaupa.
2. Põllumajandusliku majapidamise tootmistüüp määratakse kindlaks selle põhjal, milline on kõnealuse majapidamise eri tegevusalade standardtoodangu suhteline panus põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangusse.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19a vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks vaatlusperiood standardtoodangu kohta.
3. Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse piiratud arvu tootmistüüpide kaupa. Määratakse kindlaks tootmistüübid üldisel tasemel. Sõltuvalt nõutavate üksikasjade hulgast jagatakse tootmistüübid üldisel tasemel tootmistüüpideks peamisel tasemel.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19a vastu delegeeritud õigusakte tootmistüüpide kindlaksmääramise kohta üldisel ja peamisel tasemel.
Määratakse kindlaks vastavus üldisel ja peamisel tasemel tootmistüüpidele ning peamisel tasemel tootmistüüpidele vastavatele konkreetsetele tootmistüüpidele spetsialiseerumise vahel.
4. Põllumajandusliku majapidamise majanduslik suurus määratakse kindlaks majapidamise kogustandardtoodangu põhjal.
5. Sellise põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud tulu saamise eesmärgil toimuva tegevuse osakaal, mis ei ole põllumajandusliku majapidamise põllumajanduslik tegevus, määratakse kindlaks selle põhjal, milline on nimetatud tulu saamise eesmärgil toimuva tegevuse panus põllumajandusliku majapidamise toodangusse.
6. Andmed standardtoodangu ja selle kindlaksmääramise kohta edastatakse komisjonile (Eurostat) kontaktasutuse poolt, mille iga liikmesriik on määranud kooskõlas artikliga 7, või asutuse poolt, kellele see ülesanne on delegeeritud.
7. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse:
-
meetodid lõikes 3 osutatud konkreetsetele tootmistüüpidele spetsialiseerumise arvutamiseks ja põllumajandusliku majapidamise peamisel tasemel tootmistüübi määramiseks;
-
põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse arvutamise meetod;
-
lõikes 1 osutatud põllumajanduslike majapidamiste majandusliku suuruse klassid;
-
meetodid põllumajandusliku majapidamise toodangu arvutamiseks ja muu tulu saamise eesmärgil toimuva tegevuse kaudu nimetatud toodangusse antava panuse hindamiseks lõike 5 kohaldamisel;
-
arvutamismeetod lõikes 2 osutatud iga tegevusala standardtoodangu kindlaksmääramiseks, menetlused vastavate andmete kogumiseks ning vahendid ja tähtajad standardtoodangut käsitlevate andmete edastamiseks komisjonile kooskõlas lõikega 6.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”
10)
Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Riiklik komitee vastutab aruandvate majapidamiste valiku eest. Sel eesmärgil on selle kohustuste hulgas eelkõige aruandvate majapidamiste valimiplaani kinnitamine.”;
b)
lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„4. Liikmesriigid, millel on mitu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonda, loovad iga nende jurisdiktsiooni kuuluva põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna jaoks andmevõrgu piirkondliku komitee (edaspidi „piirkondlik komitee”).”;
c)
lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”
11)
Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
1. Iga liikmesriik määrab kontaktasutuse, mille ülesanded on:
a)
teavitada riiklikku komiteed, piirkondlikke komiteesid ja raamatupidamisbüroosid kohaldatavast reguleerivast raamistikust ja tagada selle nõuetekohane rakendamine;
b)
koostada aruandvate põllumajanduslike majapidamiste valimiplaan, esitada see riiklikule komisjonile kinnitamiseks ning edastada seejärel komisjonile;
c)
koostada:
i)
aruandvate majapidamiste loetelu;
ii)
vajaduse korral selliste raamatupidamisbüroode loetelu, mis on valmis ja võimelised täitma põllumajandusaruandeid;
d)
koguda kokku raamatupidamisbüroode saadetud põllumajandusaruanded;
e)
kontrollida, kas põllumajandusaruanded on nõuetekohaselt täidetud;
f)
edastada komisjonile nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded nõutavas vormingus ja ettenähtud tähtaja jooksul;
g)
edastada riiklikule komiteele, piirkondlikele komiteedele ja raamatupidamisbüroodele artiklis 17 sätestatud taotlused teabe saamiseks ning saata asjakohased vastused komisjonile.
2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”
12)
Artikli 8 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
„2. Igas nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruandes esitatakse sellised raamatupidamisandmed, et oleks võimalik:
-
iseloomustada aruandvat majapidamist selle tootmistegurite põhielementide alusel;
-
hinnata põllumajanduslike majapidamiste tulude eri liike;
-
teha pistelise kontrolliga kindlaks esitatud andmete õigsus.
3. Põllumajandusaruande andmed esitatakse ühe põllumajandusliku majapidamise ja ühe kaheteistkümnest järjestikusest kuust koosneva aruandeaasta kohta ning need on seotud üksnes selle põllumajandusliku majapidamisega. Nimetatud andmed osutavad põllumajandusliku majapidamise enda põllumajanduslikule tegevusele ja muule majapidamisega otseselt seotud tulu saamise eesmärgil toimuvale tegevusele. Põllumajandusaruannete koostamisel ei võeta arvesse andmeid, mis on seotud põllumajandusliku majapidamise omaniku või tema perekonnaliikmete põllumajandusliku majapidamise välise tegevuse, pensioni, pärandi, erakontode, põllumajanduslikku majapidamisse mittekuuluva vara, isiklike maksude või erakindlustusega.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19a vastu delegeeritud õigusakte kogutavate raamatupidamisandmete peamiste rühmade kindlaksmääramise ja andmete kogumise üldeeskirjade kohta.
Selleks et tagada, et põllumajandusaruandega kogutud raamatupidamisandmed on võrreldavad, olenemata ülevaatega hõlmatud aruandvatest majapidamistest, võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse põllumajandusaruande vorm ning komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”
13)
Artiklid 9 kuni 15 ja 18 jäetakse välja.
14)
Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:
a)
lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
„a)
liikmesriikidele makstav tüüpteenustasu ettenähtud tähtaja jooksul esitatud nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete eest kuni aruandvate majapidamiste maksimumarvuni, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 5a lõikega 2. Kui nõuetekohaselt täidetud ja esitatud põllumajandusaruannete koguarv põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna või liikmesriigi kohta on väiksem kui 80 % asjaomase põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna või liikmesriigi kohta kehtestatud aruandvate majapidamiste arvust, vähendatakse selle põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna või liikmesriigi põllumajandusaruande kohta makstavat tüüptasu 80 %-ni tüüpteenustasust;”;
b)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Riikliku komitee, piirkondlike komiteede ja kontaktasutuste loomise ja tegevusega seotud kulusid ei lisata liidu üldeelarvesse.”;
c)
lisatakse järgmine lõige:
„3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu käsitlevad üksikasjalikud menetlused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”
15)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 19a
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 3, artikli 5 lõikes 1, artikli 5a lõikes 1, artikli 5b lõigetes 2 ja 3 ning artikli 8 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 20. detsembrist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 3, artikli 5 lõikes 1, artikli 5a lõikes 1, artikli 5b lõigetes 2 ja 3 ning artikli 8 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 3, artikli 5 lõike 1, artikli 5a lõike 1, artikli 5b lõigete 2 ja 3 ning artikli 8 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 19b
1. Komisjoni abistab põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (5) tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
16)
I lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
„Artikli 2 punktis d osutatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondade loetelu”.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 22. oktoober 2013