PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/83,
21. jaanuar 2015,
millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1187/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes.
(2)
Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr oli 39,7 %, välja arvatud Hebei Meihus MSG Group Co., Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. (33,8 %) ja Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. (36,5 %) puhul.
2. Aegumise läbivaatamise taotlus
(3)
Pärast seda, kui avaldati teade kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (3) sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine.
(4)
Taotluse esitas Ajinomoto Foods Europe S.A.S (edaspidi „taotluse esitaja”), liidu ainus naatriumglutamaadi tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % kogu liidu naatriumglutamaadi toodangust.
(5)
Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 29. novembril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Paralleelne dumpinguvastane uurimine
(7)
Samal kuupäeval kuulutas komisjon algmääruse artikli 5 kohaselt välja ka dumpinguvastase uurimise algatamise Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi liitu importimise suhtes (5).
(8)
Kõnealuse uurimise käigus kehtestas komisjon 2014. aasta augustis rakendusmäärusega (EL) nr 904/2014 (6) Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutise tollimaksu määrus”). Ajutisi meetmeid kohaldatakse kuus kuud.
(9)
Need kaks paralleelset uurimist hõlmasid sama (läbivaatamisega seotud) uurimisperioodi ja sama vaatlusalust perioodi, nagu on määratletud põhjenduses 10.
5. Uurimine
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisega hõlmatud ajavahemikud
(10)
Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”) (7).
Uurimisega seotud isikud ja väljavõtteline uuring
(11)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud kasutajatele liidus ja asjaomaste eksportivate riikide esindajatele.
(12)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.
(13)
Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17.
(14)
Et komisjon saaks otsustada, kas Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring on vajalik, ja koostada sellise vajaduse korral esindav valim, paluti nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna nõutud teabe esitasid komisjonile ainult kaks Hiina eksportivat tootjat, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.
(15)
Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja koostada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nõutud teabe.
(16)
Endast andis teada neliteist sõltumatut importijat. Ükski nendest ei importinud aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil naatriumglutamaati Hiinast liitu. Seetõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.
Küsimustikud ja kontrollimine
(17)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks.
(18)
Küsimustikud saadeti mõlemale valimi moodustamise ajal endast teada andnud Hiina eksportivale tootjale, ainsale liidu tootjale ja 33-le liidus kindlaks tehtud kasutajale.
(19)
Küsimustiku vastused saadi ainsalt liidu tootjalt, ühelt kaubandusettevõtjalt ja viielt kasutajalt. Kumbki Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.
(20)
Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Liidu tootja:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Prantsusmaa.
Kasutajad:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Madalmaad,
-
Unilever, Rotterdam, Madalmaad.
Avalikustamine
(21)
Kõigile huvitatud isikutele tehti teatavaks peamised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Märkused vaadati läbi ja võeti arvesse, kui need olid asjakohased.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(22)
Vaatlusalune toode on sama toode, mida hõlmab esialgne uurimine, nimelt Hiinast pärit naatriumglutamaat, mis kuulub praegu CN-koodi ex 2922 42 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Naatriumglutamaat on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades, vürtsisegudes ning valmistoitudes. Naatriumglutamaati kasutatakse ka keemiatööstuses muul otstarbel kui toidulisandina, näiteks pesuainetes. Seda toodetakse mitmesuguses suuruses valgete lõhnata kristallidena. Naatriumglutamaat on saadaval eri suurusega pakendites, alates 0,5 grammistest pakkidest kuni 1 000 kilo mahutavate kottideni. Väiksema suurusega pakke müüakse eratarbijatele jaemüüjate kaudu, 20 kg ja rohkem kaaluvad pakid on mõeldud tööstustarbijatele. Lisaks on toodetel eri puhtusaste. Naatriumglutamaadi omadused ei sõltu siiski pakendi suurusest ega puhtusastmest.
(23)
Naatriumglutamaati valmistatakse peamiselt mitmesuguste suhkruallikate (maisitärklis, maniokitärklis, suhkrusiirup, suhkruroomelass ja suhkrupeedimelass) kääritamise teel.
(24)
Sarnaselt esialgse uurimisega leidis läbivaatamisega seotud uurimises kinnitust, et vaatlusalusel tootel ning asjaomases riigis toodetud ja sealsel siseturul müüdaval naatriumglutamaadil, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdaval naatriumglutamaadil ning kahes võimalikus võrdlusriigis - Tais ja Indoneesias - toodetud ja müüdaval naatriumglutamaadil on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve.
(25)
Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(26)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumpingut praegu esineb ja kas kehtivate meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.
(27)
Kuigi küsimustikud saadeti valimi moodustamiseks endast teada andnud mõlemale Hiina eksportivale tootjale, nagu on märgitud põhjendustes 18 ja 19, ei vastanud kumbki küsimustikule ega teinud uurimise käigus koostööd. Seetõttu tuli kasutada kättesaadavaid andmeid vastavalt algmääruse artiklile 18.
(28)
Hiina ametiasutusi ja koostöös mitteosalenud Hiina eksportivaid tootjaid teavitati algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning neile anti võimalus teha märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.
(29)
Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabest ja kättesaadavast statistikast, mis pärines Eurostatilt ja Hiina ekspordiandmebaasist.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
a) Võrdlusriik
(30)
Nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtus kolmandas turumajandusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajandusriik (edaspidi „võrdlusriik”).
(31)
Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et ta näeb sobiva võrdlusriigina Taid või Indoneesiat, ja kutsus huvitatud isikuid märkusi esitama. Esialgses uurimises (8) kasutati sobiva võrdlusriigina Taid. Käesoleva uurimise jaoks pakuti Indoneesiat, arvestades põhjenduses 7 nimetatud asjaolu, et paralleelne dumpinguvastane uurimine, mis käsitles Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi importi liitu, algatati samal kuupäeval kui käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine (9). Üks huvitatud isik väitis, et Tai ei ole sobiv võrdlusriik, sest koostööd teinud Tai tootja kuulub taotluse esitajaga samasse äriühingute kontserni. Samuti väideti, et Tai turul puudub konkurents ja omamaine müük toimub peamiselt jaemüügiks mõeldud väikepakendites, samal ajal kui Hiinast liitu eksporditav kaup on väidetavalt tööstuslikuks otstarbeks mõeldud suurtes kottides või pakendamata.
(32)
Komisjon palus teavet enam kui viielt Tai teadaolevalt samasuguse toote tootjalt. Ainult üks neist andis endast märku ja vastas küsimustikule. See tootja kuulus taotluse esitajaga samasse äriühingute kontserni. Vastupidiselt huvitatud isikute esitatud väidetele ei tähenda taotluse esitajaga samasse äriühingute kontserni kuulumine automaatselt, et normaalväärtus ei ole usaldusväärne. Samuti ei selgitanud asjaomane huvitatud isik, kuidas oleks selline seos saanud mõjutada normaalväärtust Tai siseturul. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.
(33)
Nagu põhjenduses 24 selgitati, näitas uurimine, et Tais toodetud ja sealsel siseturul müüdaval naatriumglutamaadil on samad põhilised tehnilised, füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune põhiline lõppkasutusotstarve kui Hiina eksportivate tootjate toodetud ja liitu eksporditaval tootel. Lisaks on Hiinas kasutatavad tootmisprotsessid samalaadsed nagu Tais. Taid iseloomustas veel märkimisväärne konkurents mitme omamaise tootja ja muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiinast, pärineva impordi vahel. Uurimine näitas, et vastupidiselt esitatud väidetele toimus Tais omamaine müük hulgi- ja jaemüügina. Seetõttu tuli kõrvale jätta väide, et Tai ei ole võrdlusriigiks sobiv valik.
(34)
Indoneesia eksportivad tootjad andsid nõusoleku kasutada põhjenduses 7 nimetatud paralleelse uurimise käigus esitatud andmeid aegumise läbivaatamisega seotud käimasoleva uurimise huvides. Nagu on selgitatud põhjenduses 24, näitas uurimine, et Indoneesias toodetud ja sealsel siseturul müüdaval naatriumglutamaadil on samad põhilised tehnilised, füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve kui Hiina eksportivate tootjate toodetud ja liitu eksporditavatel toodetel. Olemasoleva teabe põhjal sarnanesid Hiinas kasutatavad tootmisprotsessid Indoneesia omadega. Samuti iseloomustas Indoneesiat märkimisväärne konkurents mitme omamaise tootja ja muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiinast, pärineva impordi vahel. Lisaks näitas uurimine, et Indoneesias toimus omamaine müük hulgi- ja jaemüügina.
(35)
Eelöeldu põhjal võis järeldada, et mõlemad riigid - Tai ja Indoneesia - saab valida võimalikuks võrdlusriigiks. Kuid arvestades, et samal ajal uurimise all olnud Indoneesia eksportivatelt tootjatelt saadud andmed olid palju üksikasjalikumad kui ainsana koostööd teinud Tai tootja andmed, pidas komisjon mõistlikumaks valida algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobivaks võrdlusriigiks Indoneesia.
b) Normaalväärtus
(36)
Koostööd teinud Indoneesia tootjatelt saadud teave võeti aluseks normaalväärtuse määramisel Hiina eksportivate tootjate jaoks.
(37)
Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd teinud Indoneesia eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui siseturu sõltumatutele tarbijatele toimuva samasuguse toote omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Leiti, et Indoneesia omamaine müük oli iga tootja puhul tüüpiline. Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa omamaisel turul toimunud müügist sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik.
(38)
Kuna leiti, et omamaine müük toimus piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati tegelikul omamaisel hinnal põhinev normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
c) Ekspordihind
(39)
Kuna Hiina eksportivate tootjatega puudus igasugune koostöö, tugineti ekspordihinna arvutamisel olemasolevatele andmetele kooskõlas algmääruse artikliga 18.
(40)
Seega määrati ekspordihind kindlaks statistika põhjal, mis pärines Eurostatist, ja see arvutati kaalutud keskmise põhjal.
d) Võrdlus ja kohandused
(41)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandati veo- ja transpordikulusid, arvestades Indoneesia eksportivaid tootjaid puudutavas paralleelses uurimises normaalväärtuses tehtud kohandusi, nagu on osutatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 41.
(42)
Üks huvitatud isik väitis, et Hiina eksportivatel tootjatel on Tai tootjate ees teatavad hinnaeelised, mis hõlmavad tootmisprotsessi (vertikaalne integratsioon), toormaterjali hindade muutumist ja energiatarbimist. Kuna võrdlusriigina kasutati Indoneesiat, ei ole kõnealune väide asjakohane. Nii nagu Indoneesias ja nagu on kirjeldatud põhjenduses 34, on Hiinas kasutatavad naatriumglutamaadi tootmisprotsessid Indoneesia omadega sarnased. Tuleb märkida, et kogu maailmas kasutavad naatriumglutamaadi tootjad sarnaseid tootmismeetodeid. Naatriumglutamaati valmistatakse mitmesuguste suhkruallikate (maisitärklis, maniokitärklis, suhkrusiirup, suhkruroomelass ja suhkrupeedimelass) kääritamise teel.
e) Dumpingumarginaal
(43)
Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast eksporditakse peamiselt hulgi, samal ajal kui Tai omamaine müük toimub põhiliselt jaemüügina. Seepärast leiti, et dumpingumarginaal tuleks arvutada üksnes hulgimüügi alusel. Kuna ükski Hiina eksportivatest tootjatest ei teinud koostööd, ei olnud teave Hiina eksportmüügi tingimuste, kaubandustaseme või pakendamise kohta kättesaadav.
(44)
Et võrdlusriigina kasutati Indoneesiat, ei olnud kõnealune väide asjakohane. Ükskõik kas jaemüük võeti arvesse või mitte, olid võrdluse tulemuseks igal juhul märkimisväärsed dumpingumarginaalid, nagu on näha põhjenduses 47.
(45)
Komisjon arvutas dumpingumarginaalid võrdlusriigis kindlaks määratud normaalväärtuse alusel. Võrdluse tulemuseks olid märkimisväärsed dumpingumarginaalid, nagu on näha põhjenduses 47.
(46)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud Hiinast eksporditavaid tooteliike võimalik kindlaks teha. Seetõttu ei olnud tooteliikide võrdlemine võimalik. Selle asemel tuli võrdlemisel lähtuda ekspordihinna statistilistest andmetest, nagu on selgitatud põhjendustes 39 ja 40.
(47)
Eelöeldu põhjal oli keskmine kaalutud dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril, kõigil juhtudel üle 25 %.
3. Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral
a) Sissejuhatav märkus
(48)
Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ja analüüsiti järgmisi elemente: Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind, Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus Hiina impordi jaoks.
b) Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind
(49)
Nagu on märgitud põhjenduses 81, suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatamata kehtivatele meetmetele vaatlusalusel perioodil 65 % ja sellele vastav turuosa 68 %. Sellisest suhtelisest kasvust hoolimata jäid Hiinast pärit impordi maht ja turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul absoluutarvestuses madalale tasemele.
(50)
Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, määrati impordihind Eurostati andmete põhjal. Hiinast pärit impordi keskmine hind langes alates 2010/2011. majandusaastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini pidevalt, vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 20 %, nagu märgitakse põhjenduses 84, ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti kindlaks, et tegemist on dumpinguhinnaga. Ühtlasi tehti kindlaks, et kõnealune hind lööks ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta liidu tootmisharu müügihinna alla keskmiselt enam kui 10 %.
c) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus
(51)
Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus tehti kindlaks taotluse esitaja antud teabe põhjal. Kuna need andmed ei olnud avalikult kättesaadavad, võrdles komisjon neid muude üldkättesaadavate allikatega, muu hulgas ajakirjanduses ilmunud artiklitega, mis olid koondatud huvitatud isikutele uurimiseks avatud toimikusse. Nende andmete põhjal on Hiina maailma suurim naatriumglutamaadi tootja nii aastase tootmisvõimsuse kui ka aastatoodangu poolest, mis suurenesid vaatlusalusel perioodil. 2012. aastal oli Hiina naatriumglutamaadi tootmisvõimsus 3,5-4 miljonit tonni, samal ajal kui naatriumglutamaadi toodang oli 2,5-3 miljonit tonni. Seega oli Hiina vaba tootmisvõimsus 2012. aastal 600 000-900 000 tonni.
(52)
Sama allika kohaselt suurenevad naatriumglutamaadi tootmisvõimsus ja tootmine Hiinas kuni 2017. aastani veelgi, sest seal kasvab nõudlus naatriumglutamaadi järele.
(53)
2011. aastal algatas Hiina valitsus tööstus- ja infotehnoloogia ministeeriumi vahendusel üldise poliitika, et kõrvaldada vana ja ebatõhus tootmisseadmete tehnoloogia. See poliitika hõlmas 19 olulist tootmisharu Hiinas, sealhulgas naatriumglutamaadi tootmist. Selle tagajärjel vähenes Hiinas naatriumglutamaadi tootjate arv märkimisväärselt. Nendele andmetele tuginedes väitis üks huvitatud isik, et Hiina tootmisvõimsus ei ole tõenäoliselt kasvanud. Uurimine näitas esitatud taotluses sisalduva teabe ja ajakirjanduses ilmunud artiklite põhjal, et suuremad äriühingud kasvatasid oma tootmisvõimsust. Selle tulemusena suurenes Hiina naatriumglutamaadi tootmisvõimsus tervikuna ja seepärast ei saa kõnealuse väitega nõustuda.
(54)
Taotluse esitaja antud teabe põhjal on Hiina naatriumglutamaadi laovaru viimastel aastatel pidevalt suurenenud ja ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tarbimist enam kui kaks korda. Üks huvitatud isik väitis, et kuna teave väidetava ülemäärase laovaru kohta ei ole mittekonfidentsiaalsetes materjalides kättesaadavaks tehtud, ei saa huvitatud isikud seda kontrollida ja seda ei tohiks arvesse võtta. Lisaks väideti, et ülemäärane laovaru on Hiina valitsuse vähendatud tootmisvõimsust arvestades ebatõenäoline. Seoses sellega tuleb märkida, et asjaomane huvitatud isik ei esitanud kõnealuse väite kinnituseks ühtki tõendit. Nagu põhjenduses 27 on juba öeldud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimisel koostööd. Seetõttu tuli kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18. Peale selle võib komisjon algmääruse artikli 19 lõike 3 kohaselt jätta konfidentsiaalselt esitatud teabe arvesse võtmata juhul, kui selle kohta ei ole esitatud nõuetekohast mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, kuid sellise kokkuvõtte esitamata jätmine ei tähenda konfidentsiaalselt esitatud teabe kohest tagasilükkamist. Kuigi kõiki taotluses nimetatud asjaolusid, sealhulgas Hiina laovaru kohta käivat teavet ei olnud võimalik üle kontrollida, leiti, et esitatud teave oli kõnealusel juhul siiski põhjendatud ja õige, sest see ühtis üldjoontes taotluse esitaja antud teabega, mida oli võimalik kontrollida. Arvestades, et Hiina tootmisvõimsus tervikuna suurenes, nagu on kirjeldatud põhjenduses 51, ei olnud ülemäärane laovaru ainus asjaolu, mis lubab järeldada, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Komisjon võrdles kontrollimiseks andmeid muude võimalike allikatega, näiteks ajakirjanduses ilmunud artiklitega, ja kasutas seda teavet ainult juhul, kui oli veendunud, et see on põhjendatud ja piisavalt usaldusväärne. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet arvesse.
(55)
Pärast avalikustamist väitis sama huvitatud isik, et komisjon ei ole oma järelduste puhul tuginenud asjaoludele, nagu see on ette nähtud WTO dumpinguvastase lepingu (10) artikli 11 lõikega 3, vaid lähtunud oletustest. Kõnealune huvitatud isik kordas taas oma väiteid tootmisvõimsuse väidetava vähenemise ja vaba tootmisvõimsuse kohta Hiinas.
(56)
Nagu juba märgiti põhjenduses 27, ei teinud ükski Hiina eksportivatest tootjatest koostööd ning seetõttu pidi komisjon tuginema olemasolevatele andmetele kooskõlas algmääruse artikliga 18. Need andmed olid peamiselt taotluse esitaja antud teave, mida oli võimaluse korral kontrollitud, nagu kirjeldatakse eespool põhjendustes 29 ja 51. Kuna see oli ainus usaldusväärne kättesaadav teave, lükati tagasi see väide, et järeldused tehti vaid oletuste põhjal.
(57)
Samuti võeti arvesse asjaomase huvitatud isiku esitatud teavet. Kuid huvitatud isiku esitatud teave olemasoleva tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta Hiinas oli vastuoluline. Näiteks väitis huvitatud isik, et Hiina naatriumglutamaadi tootmisvõimsus vähenes, mis aga tegelikult hoopis suurenes, nagu seda on näha tõenditest, mille huvitatud isik ise koos teabega edastas. See on kooskõlas ka komisjoni järeldustega, nagu need on esitatud põhjenduses 53. Seetõttu lükati tagasi huvitatud isiku väide, et Hiina üldine tootmisvõimsus tõenäoliselt väheneb.
(58)
Seega jõuti järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida kasutatakse tõenäoliselt arvestatavaks liitu suunatud lisaekspordiks, nagu seda on käsitletud allpool põhjendustes 61 ja 62, kui dumpinguvastased meetmed peaksid kehtivuse kaotama.
d) Liidu turu atraktiivsus
(59)
Kehtivate meetmete tõttu esindas liidu turg vaatlusalusel perioodil ainult väikest osa Hiina ekspordist. Üks huvitatud isik väitis, et liidu turg ei ole Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivne, sest Aasias ja muudes tärkava turumajandusega riikides, sealhulgas Hiinas, eeldatakse naatriumglutamaadi nõudluse kasvu. Lisaks väitis kõnealune huvitatud isik, et kuna Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind on võrreldes liitu suunatud ekspordi hinnaga keskmiselt samal tasemel või sellest kõrgem, ei ole Hiina eksportivatel tootjatel ühtegi stiimulit liidu turule suunatud ekspordi suurendamiseks.
(60)
Kuigi uurimise käigus leiti, et Hiina kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind oli liitu suunatud ekspordi hinnast keskmiselt veidi kõrgem, võib see tuleneda ka asjaolust, et Hiina eksportivad tootjad langetasid kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude tõttu liitu suunatud ekspordi hinda. Sellepärast ei anna nimetatud asjaolu tingimata ettekujutust võimalikust hinnatasemest dumpinguvastaste meetmete aegumise korral. Kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude taset arvestades on Hiina eksportivatel tootjatel võimalik hoopis ekspordihinda tõsta, jäädes ikkagi dumpingutasemele ja lüües liidu tootmisharu müügihinnad alla.
(61)
Isegi kui eeldatakse, et tarbimine Hiinas, Aasia ülejäänud osas ja muudes tärkava turumajandusega riikides kasvab, annab Hiina liigse tootmisvõimsuse tase tugeva stiimuli alternatiivsete turgude leidmiseks, et seda võimsust kasutada.
(62)
Ühtlasi võttis komisjon arvesse meetmete võimalikku kehtestamist Hiina naatriumglutamaadi ekspordile Ameerika Ühendriikidesse pärast käimasolevat paralleelset dumpingu- ja subsiidiumivastast uurimist, mida viivad Hiina suhtes ellu Ameerika Ühendriikide ametiasutused ja mis käsitleb sama toodet. Ameerika Ühendriikide ametiasutused kehtestasid lõplikud dumpinguvastased meetmed 26. novembril 2014. Neljale Hiina eksportivale tootjale kehtestati individuaalne tollimaksumäär 20,09 %, teiste äriühingute suhtes kohaldati jääktollimaksu, mille määr oli 39,03 %. Seega Hiina ekspordi juurdepääs Ameerika Ühendriikide turule tõenäoliselt väheneb ja suur kogus Hiina naatriumglutamaati suunatakse tõenäoliselt ümber liidu turule, eriti kui liidu meetmed samal ajal aeguvad. Seoses sellega tuleb märkida, et Hiina eksportis 2013. aastal Ameerika Ühendriikidesse ligikaudu 26 600 tonni naatriumglutamaati, mis vastab märkimisväärsele osale liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(63)
Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 61 ja 80 nimetatud paralleelse uurimise käigus kindlaks tehti, olid nii liidu tootmisharu keskmine hind kui ka Indoneesia eksportivate tootjate keskmine impordihind liidus kõrgemad kui dumpinguvastaste tollimaksudeta Hiina keskmine impordihind liidus ja Hiina keskmine impordihind muudes kolmandates riikides. Arvestades, et Hiina eksportivate tootjate koostöövalmidus puudus, tugines kõnealune analüüs kättesaadavale teabele, st Hiina ekspordiandmebaasile. Hiina eksportijate hinnakäitumine näitas, et kui dumpinguvastased meetmed peaksid aeguma, oleks liit Hiina eksportijate jaoks atraktiivne turg, sest neil oleks võimalik tõsta liitu suunatud ekspordi hinda.
(64)
See, et Hiina impordi turuosa kasvab hoolimata kehtivatest meetmetest, näitas ka seda, et Hiina eksportivad tootjad on liidu turust jätkuvalt huvitatud. Täheldatud hinnatasemeid arvestades jääb liidu naatriumglutamaadi turg Hiina ekspordile atraktiivseks. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral huvi tõenäoliselt suureneks.
(65)
Eespool osutatud huvitatud isik kordas pärast avalikustamist oma väiteid, rõhutades Hiina sisenõudluse suurenemist naatriumglutamaadi järele, Hiina väikest impordimahtu liitu, selle turuosa ja kõrgemat hinda, mida küsitakse muudelt kolmandatelt riikidelt Hiina naatriumglutamaadi eest võrreldes liiduga. Kõnealune huvitatud isik väitis, et komisjon ei ole neid asjaolusid oma analüüsis arvesse võtnud.
(66)
Esiteks ei ole põhjendatud väited, et arvesse ei võetud Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina sisenõudluse suurenemist naatriumglutamaadi järele, Hiina väikest impordimahtu liitu ja selle turuosa, nagu seda on kirjeldatud põhjenduses 49, ning samuti Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinda võrreldes liitu suunatud ekspordi omaga. Neid asjaolusid analüüsiti, nagu seda on kirjeldatud põhjendustes 49-64. Samuti saadeti asjaomased järeldused huvitatud isikutele. Teiseks ei esitanud asjaomane isik uusi tõendeid oma väidete toetamiseks lisaks asjaoludele, mille komisjon oli uurimise käigus kindlaks teinud.
(67)
Viimaseks vaidlustas asjaomane isik põhjenduses 62 esitatud komisjoni hinnangu, mille kohaselt Hiina eksport Ameerika Ühendriikidesse suunatakse tõenäoliselt ümber liidu turule, kui Ameerika Ühendriigid peaksid Hiina naatriumglutamaadi ekspordile Ameerika Ühendriikidesse kehtestama dumpinguvastased meetmed.
(68)
Nagu juba selgitati põhjenduses 62, on Hiina ekspordi suunamine liidu turule liidu meetmete aegumise korral tõenäoline, arvestades dumpinguvastaseid meetmeid, mis on kehtestatud Hiina naatriumglutamaadi ekspordile Ameerika Ühendriikidesse.
(69)
Seepärast lükati huvitatud isiku väited selles osas tagasi.
4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(70)
Eespool esitatud analüüs näitas, et Hiina import jõuab jätkuvalt liidu turule dumpinguhindadega, millel on suur dumpingumarginaal. Kuna uurimistulemused näitavad märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas ning tõenäosust, et eksport suunatakse suures koguses ja dumpinguhindadega liitu ümber, jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(71)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas samasugust toodet üks liidu tootja. Algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses moodustab ta „liidu tootmisharu”.
(72)
Kuna liidu tootmisharu moodustab ainult üks tootja, tuli kõik tundlike andmetega seotud arvulised näitajad konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(73)
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati andmete ja põhjenduses 7 nimetatud paralleelse uurimise all olnud Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul impordi Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest.
(74)
Üks huvitatud isik väitis, et Eurostati andmetes olevad asjaomased CN-koodid hõlmavad peale vaatlusaluse toote ka muid tooteid ja seetõttu võib Hiinast pärit impordimahu hulka olla arvestatud ka glutaamhape ja selle soolad. Kuna aga impordiandmed saadi Eurostati andmebaasist TARICi (Euroopa Liidu integreeritud tariifistik) koodide tasandil, hõlmasid need üksnes vaatlusalust toodet ja seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
(75)
Sama huvitatud isik väitis, et kogu Hiinas toodetud ja liitu eksporditud naatriumglutamaat ei ole sellise puhtusastmega, mida nõutakse liidus toidulisandite puhul, ja küsis, kas see kajastus vastavalt Hiina impordimahus. Nagu põhjenduses 22 on selgitatud, hõlmab käesolev uurimine kõiki naatriumglutamaadi tüüpe olenemata nende puhtusastmest ja seepärast lükati see väide tagasi.
(76)
Sellest lähtuvalt kujunes liidu tarbimine järgmiselt.
Tabel 1
Liidu tarbimine (tonnides)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Indeks (majandusaasta 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
(77)
2010/2011. ja 2011/2012. majandusaasta võrdluses liidu tarbimine vähenes, suurenedes mõnevõrra uuesti majandusaastal 2012/2013 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 %. Tarbimise vähenemise majandusaastal 2011/2012 võrreldes majandusaastaga 2010/2011 põhjustas peamiselt liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul, mis tulenes tootmise vähenemisest samal ajal (vt põhjendus 100). Import püsis samal ajal sarnasel tasemel. Tarbimise suurenemise majandusaastal 2012/2013 põhjustas peaaegu täielikult koguimpordi suurenemine, kuna liidu tootmisharu müük jäi üldjoontes samaks. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui liidu tootmisharu müük jälle vähenes, suurenes impordi maht oluliselt, eriti Indoneesiast (vt põhjendus 88).
(78)
Üks huvitatud isik väitis, et tarbimismuutuste kirjeldamine ei ole täielik, sest arvestamata jäeti asjaolu, et naatriumglutamaadi import Vietnamist asendus impordiga Indoneesiast, mistõttu kasutajad ei eeldanud edasist hinnatõusu ja vähendasid oma laovaru. Kuigi vastab tõele, et vaatlusalusel perioodil vähenes naatriumglutamaadi import muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Vietnamist, ja samal ajal suurenes import Indoneesiast, ei mõjuta see liidu üldist tarbimissuundumust. Samuti ei mõjuta tarbimissuundumusi mis tahes muutuste mõju impordivoogudele ja neid muutusi ära kasutavate ettevõtjate võimalik reaktsioon. See väide lükati seetõttu tagasi.
2. Import asjaomasest riigist
a) Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
(79)
Hiinast pärit impordi maht ja turuosa määrati kindlaks Eurostati andmete ja põhjenduses 7 nimetatud paralleelse dumpinguvastase uurimise all olnud Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal.
(80)
Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht ja turuosa
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina
Maht (tonnides)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Turuosa indeks
100
57
136
168
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
(81)
2010/2011. ja 2011/2012. majandusaasta võrdluses Hiinast pärit impordi maht vähenes, ent suurenes märgatavalt majandusaastal 2012/2013 ja seejärel veel ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Üldiselt kasvas Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 65 %. Sellele vastava turuosa puhul ilmnes samasugune areng -majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses see vähenes ning seejärel suurenes oluliselt kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni. Kokku kasvas turuosa vaatlusalusel perioodil 68 %. Vaatamata sellisele suhtelisele tõusule jäi Hiinast pärit impordi maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes tagasihoidlikuks.
b) Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine
(82)
Impordihind määrati kindlaks Eurostati andmete põhjal.
(83)
Allolevas tabelis on esitatud Hiinast pärit impordi keskmine hind.
Tabel 3
Impordihind
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina
Keskmine hind (eurot/tonn) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
(84)
Hiinast pärit impordi keskmine hind langes alates 2010/2011. majandusaastast pidevalt, jätkates alanemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning langedes vaatlusalusel perioodil kokku 20 %.
(85)
Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:
-
liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ja
-
komisjonile kättesaadava impordistatistika, nimelt Eurostati andmete põhjal kindlaks määratud ekspordihinda, mis arvutati kaalutud keskmisena, tehes asjakohased kohandused tollimaksude, dumpinguvastaste tollimaksude ja impordijärgsete kulude lisamise teel.
(86)
Võrdlustulemus näitas, et Hiinast pärit import liidu turule ei põhjustanud liidu tootmisharu hindade allalöömist. Pärast dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist oli hinna allalöömismarginaal siiski üle 10 %.
3. Import Indoneesiast
a) Indoneesia impordi maht ja turuosa
(87)
Komisjon määras Indoneesiast pärit impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja põhjenduses 7 nimetatud paralleelse uurimise all olnud Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal.
(88)
Indoneesiast liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.
Tabel 4
Impordi maht ja turuosa
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Indoneesia
Maht (tonnides)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Turuosa indeks
100
126
227
287
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/ Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
(89)
Vaatlusalusel perioodil suurenes Indoneesiast pärit impordi maht peaaegu kolm korda. See kasvas pidevalt ja märkimisväärselt kokku 182 % võrra, küündides 2010/2011. majandusaasta 8 638 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 24 385 tonnile.
(90)
Vastav turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda. Hoolimata tarbimise üldisest vähenemisest (- 2 %) kasvas see 187 %.
b) Indoneesiast pärit impordi hind
(91)
Komisjon määras Indoneesiast pärit impordi hinna kindlaks Eurostati andmete ja põhjenduses 7 nimetatud paralleelse uurimise valimisse kuuluvate Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal.
(92)
Indoneesiast pärit liitu suunatud impordi keskmine hind kujunes järgmiselt.
Tabel 5
Impordihind
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Indoneesia
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
(93)
2011/2012. majandusaastal tõusis Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind pisut võrreldes majandusaastaga 2010/2011, kuid vähenes siis majandusaastal 2012/2013 ja langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi. Üldiselt odavnes Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil 8 %.
4. Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(94)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Import muudest kolmandatest riikidest
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Brasiilia
Maht (tonnides)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Turuosa indeks
100
48
49
39
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Turuosa indeks
100
198
79
65
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Maht (tonnides)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Turuosa indeks
100
121
34
14
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Turuosa indeks
100
79
52
45
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Muud kolmandad riigid kokku
Maht (tonnides)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Turuosa indeks
100
110
45
29
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
(95)
Muude kolmandate riikide impordi kogumaht vähenes 2010/2011. majandusaasta 10 268 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 894 tonnile, st vaatlusalusel perioodil 72 %. Samal ajal vähenes vastav turuosa 71 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas muude kolmandate riikide impordi turuosa ainult umbes neljandiku 2010/2011. majandusaasta tasemest. Kokkuvõttes tõusis kolmandate riikide impordihind vaatlusalusel perioodil 10 %.
(96)
Üks huvitatud isik väitis, et koguimport, sealhulgas Hiina ja Indoneesia import, jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks.
(97)
See väide oli vastuolus kättesaadava statistikaga, millel põhinevad uurimise järeldused, nagu on näidatud allpool tabelis 7. Tegelikult suurenes koguimport liitu vaatlusalusel perioodil 46 %. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(98)
Koguimport, sealhulgas Hiina ja Indoneesia, kujunes järgmiselt.
Tabel 7
Koguimport
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Koguimport
Maht (tonnides)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(99)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.
a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(100)
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmismaht
Indeks
100
95
107
91
Tootmisvõimsus
Indeks
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine
Indeks
100
95
107
91
Allikas: küsimustiku vastus.
(101)
Vaatlusalusel perioodil tootmine kõikus. Kui majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses tootmine vähenes, siis 2011/2012. ja 2012/2013. majandusaasta võrdluses see suurenes ning kukkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalaimale tasemele. Uurimine näitas, et kõikumist põhjustasid peamiselt hooldusseisakud, mida liidu tootmisharu tegi iga 15 kuu järel, ning kehvad ilmastikutingimused 2010/2011. hooaja talvel, mis häirisid ühe peamise tooraine (ammoniaak) tarneid. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kestis hooldusseisak kauem, sest sellega sooviti vähendada suuri varusid. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 9 %.
(102)
Üks huvitatud isik väitis, et tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid alles pärast märgatavat suurenemist vaatlusaluse perioodi eelsel ajal. Sellele tuginedes väitis huvitatud isik, et kõnealuste tegurite vähenemistendents ei näita seega kahju. Erinevate kahjunäitajate suundumuste väljaselgitamiseks tugines komisjon oma hinnangus vaatlusalusele perioodile, mis määrati kindlaks uurimise algatamisel. Väljakujunenud praktika järgi hõlmab vaatlusalune periood läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja kolme sellele eelnevat majandusaastat. Ainuüksi asjaolu, et teatavad kahjunäitajad on enne vaatlusalust perioodi kõrgema väärtusega, ei ole küllaldane põhjus nimetatud praktikast kõrvalekaldumiseks. Seega saab arvesse võtta ainult vaatlusaluse perioodi suundumusi. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(103)
Tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilseks.
(104)
Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusena muutus tootmisvõimsuse rakendamine kooskõlas tootmismahuga, nimelt vähenes see kõigepealt 2011/2012. majandusaastal, suurenes seejärel majandusaastal 2012/2013 ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas. Üldiselt kahanes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on vastavuses tootmismahu vähenemisega.
b) Müügimaht ja turuosa
(105)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Müügimaht ja turuosa
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht liidu turul Indeks
100
84
85
83
Turuosa
Indeks
100
96
91
85
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused/Indoneesia eksportivate tootjate esitatud andmed.
(106)
Liidu tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %. Müügimaht kahanes peamiselt majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, püsides järgmistel aastatel suhteliselt stabiilsena. Müügimahu vähenemine koos samaaegse tarbimise vähenemise ja peamiselt Indoneesiast pärit impordi suurenemisega tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil kokku umbes 15 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2010/2011. ja 2011/2012. majandusaastal 4 %, langedes kokku Indoneesia ja Hiina impordi turuosa samaaegse suurenemisega. Majandusaasta 2012/2013 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi võrdluses jätkus liidu tootmisharu turuosa pidev vähenemine, samal ajal kui Indoneesia impordimaht ja turuosa suurenesid märgatavalt. Samuti kasvasid vaatlusalusel perioodil Hiina import ja turuosa, ehkki jäid sel perioodil siiski tagasihoidlikeks.
c) Kasv
(107)
Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 15 %.
d) Tööhõive ja tootlikkus
(108)
Tööhõive ja tootlikkus kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbi-vaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
Indeks
100
103
107
108
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
Indeks
100
92
100
85
Allikas: küsimustiku vastus.
(109)
Liidu tootmisharu tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokkuvõttes 8 %. Peamiselt tulenes see kasv varasema sidusettevõtja integreerimisest 2011. aastal ja liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest.
(110)
Tootlikkus vähenes tööhõive suurenemise ja tootmismahu vähenemise tulemusel, nagu on näidatud põhjenduse 100 tabelis 8.
6. Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(111)
Hiina puhul tuvastatud dumpingumarginaal oli selgelt üle miinimumtaseme, samal ajal jäi Hiinast pärit impordi maht kogu vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikuks. Kuid meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule märkimisväärne, arvestades Hiinast pärit impordi suurenevat mahtu ja alanevat hinda ning Hiina impordi eeldatavat arengut juhul, kui meetmed peaksid aeguma. Põhjenduses 7 nimetatud Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi importi käsitleva dumpinguvastase uurimise käigus määrati koostööd tegevate Indoneesia eksportivate tootjate puhul samal ajal kindlaks suured dumpingumarginaalid, mis suurendasid vaatlusalusel perioodil oluliselt nende turuosa liidu turul.
(112)
Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas Hiinast pärit naatriumglutamaadi varasema dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, mida on kirjeldatud põhjenduses 124. Kuna vaatlusalusel perioodil suurenes märgatavalt Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import, mille puhul tuvastati liidu tootmisharule tekitatud materiaalne kahju, (12) võib järeldada, et taastumine sai tagasilöögi.
a) Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(113)
Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Keskmine müügihind
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)
Indeks
100
107
101
97
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
Indeks
100
120
124
130
Allikas: küsimustiku vastus.
(114)
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 3 %. Kõigepealt tõusis see majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses 7 %, kuid alanes pärast seda pidevalt kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Kõnealust hinnatõusu majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 võib pidada kulude samaaegse suurenemise tagajärjeks, kuigi kulud suurenesid järsemalt kui hinnad. Samal ajal kasvas Indoneesia import, mis avaldas liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Selle tulemusena langesid liidu tootmisharu hinnad majandusaastal 2012/2013 majandusaastaga 2011/2012 võrreldes 6 % ning majandusaasta 2012/2013 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal veel 4 %.
(115)
Tootmise ühikukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. See kasvas pidevalt alates majandusaastast 2011/2012 ja selle põhjustas peamiselt tooraine- ja tööjõukulude suurenemine. Nagu eespool nimetatud, ei saanud kõnealust kulude suurenemist katta samaväärse hinnatõusuga Indoneesiast pärineva dumpinguhindadega impordi hinnasurve tõttu.
(116)
Üks huvitatud isik tegi komisjonile ettepaneku uurida, kas kõrvaltoodete võimalik lisamine liidu tootmisharu tootmiskuludele võis selle haru keskmised tootmiskulud kunstlikult kallimaks muuta. Uurimisel tehti kindlaks, et kõrvaltoodete jaotamine toimus nõuetekohaselt, mistõttu need ei moonuta mingil moel üldpilti kahjust. Seetõttu lükati see väide tagasi.
b) Tööjõukulu
(117)
Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
Indeks
100
117
125
124
Allikas: küsimustiku vastus.
(118)
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 24 %. Peamiselt saab seda selgitada liidu tootmisharus tehtavate üha suuremate pingutustega oma töötajate tulemuslikkuse parandamiseks, et optimeerida tootmisprotsessi.
c) Laovaru
(119)
Liidu tootja laovaru kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 13
Laovaru
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lao lõppseis
Indeks
100
82
164
143
Lao lõppseis protsendina toodangust
Indeks
100
86
153
156
Allikas: küsimustiku vastus.
(120)
Kokkuvõttes suurenes lao lõppseis vaatlusalusel perioodil 43 %. Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses lao lõppseis vähenes, kuna tootmismaht kahanes ja ekspordi müügimaht suurenes. Majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses laovaru suurenes, sest tootmismaht kasvas, samal ajal kui liidu tootmisharu müük liidu turul jäi peaaegu samaks. Majandusaastast 2012/2013 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes lao lõppseis taas, peamiselt otsuse tõttu kahandada tootmist, et püüda suurt laovaru vähendada.
(121)
Lao lõppseis protsendina toodangust vähenes majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, kuid 2011/2012. ja 2012/2013. majandusaasta võrdluses peaaegu kahekordistus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes see võrreldes 2012/2013. majandusaastaga veelgi. Kokkuvõttes suurenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 56 %. Majandusaastal 2012/2013 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud kasvu tuleb vaadelda Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi kasvu taustal ajal, mil liidu müük jäi samal perioodil peaaegu muutumatuks.
d) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(122)
Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 14
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Rahavoog (eurodes)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Investeeringud (eurodes)
Indeks
100
182
143
197
Investeeringutasuvus
Indeks
100
14
- 61
- 110
Allikas: küsimustiku vastus.
(123)
Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 kasumlikkus küll vähenes tunduvalt, aga jäi siiski positiivseks. Alates majandusaastast 2012/2013 muutus kasumlikkus negatiivseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 180 %. Peamiselt tulenes see muutus hinnasurvest, mida avaldas Indoneesia dumpinguhindadega import liitu, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kujundada oma hindu kooskõlas kulude kasvuga. Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo areng oli kasumlikkusega samasugune - voog aeglustus vaatlusalusel perioodil pidevalt ja muutus alates 2012/2013. majandusaastast negatiivseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil süvenes see tendents veelgi. Kogu netorahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 119 %.
(124)
Investeeringute maht kasvas vaatlusalusel perioodil 97 %. Peamiselt koosnes see investeeringutest, mida oli vaja hoolduseks ning õigusaktidest tulenevate ohutusnõuete täitmiseks. Kuigi liidu tootmisharu oli alles toibumas vaatlusalusele perioodile eelnenud dumpingust, mida kasutasid Hiina eksportivad tootjad, hakkas liidu tootmisharus olukord paranema ja tootmine oli vaatlusaluse perioodi alguses kuni majandusaastani 2011/2012 kasumlik. Sellises olukorras tehti hulk investeeringuid, mida ei saanud enam edasi lükata ja mis selgitavad investeeringute märgatavalt suurenemist majandusaastal 2011/2012 ja pärast seda.
(125)
Investeeringutasuvust väljendatakse kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli ka samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne, kajastades kasumlikkuse kahanemist. Kokkuvõttes vähenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 210 %.
(126)
Kasumlikkuse ja rahavoo vähenemise tõttu halvenes ka äriühingu võime kapitali kaasata.
e) Järeldus kahju kohta
(127)
Peaaegu kõik peamised kahjunäitajad halvenesid. Seejuures kahanesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendamine umbes 9 % ning müügimaht 17 %. Seoses katsega tasakaalustada müügimahu ja turuosa kaotust langesid liidu tootmisharu keskmised hinnad vaatlusalusel perioodil 3 %, samal ajal kui tootmiskulud kasvasid 30 %. Selle tagajärjel hakkas positiivne kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses vähenema, muutus majandusaastal 2012/2013 negatiivseks ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi. Samasuguseid negatiivseid suundumusi täheldati netorahavoo ja investeeringutasuvuse puhul.
(128)
Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Peamiselt tulenes kasv vaatlusalusel perioodil varasema sidusettevõtja integreerimisest 2011. aastal ja liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest. Tõusujoones liikus ka investeeringumaht. Peamiselt seondus see ennetusmeetmete ja turvanõuetega, aga mitte tootmisvõimsuse suurendamisega. Seetõttu ei välista selline soodne arengusuund kahju olemasolu.
(129)
Üks huvitatud isik väitis, et ainuüksi mõne kahjunäitaja negatiivsest suundumusest ei piisa, et järeldada materiaalse kahju olemasolu. Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole vaja, et kõik kahjunäitajad osutaksid negatiivsele suundumusele, kuid liidu tootmisharu olukorra analüüsimisel tuleb hinnata kõigi kahjunäitajate muutumist tervikuna. Käesoleval juhul näitasid negatiivset suundumust peaaegu kõik kahjunäitajad, sealhulgas põhinäitajad, nagu müügi- ja tootmismaht, turuosa, keskmised müügihinnad ja kasumlikkus.
(130)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
F. KAHJU KORDUMISE VÕI JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatav märkus
(131)
Liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, nagu on osutatud põhjendustes 99-130. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli Hiinast pärit import esindatud liidu turul ainult piiratud koguses, samal ajal kui Indoneesia impordi maht ja turuosa kõnealusel perioodil peaaegu kolmekordistusid. Põhjenduses 7 nimetatud, Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi importi käsitleva paralleelse uurimise käigus jõuti järeldusele, et Indoneesiast pärit import oli dumpinguhinnaga ja tekitas liidu tootmisharule märkimisväärset kahju, samal ajal kui Hiinast pärit import ei suurendanud väikese mahu ja hinnatasemete tõttu kõnealust kahju (13). Samal ajal näitas uurimine, nagu põhjendustes 48 ja 70 selgitati, et Hiina import toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.
2. Hiinast pärit impordi eeldatava mahu ja hindade mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(132)
Komisjon hindas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 kahju kordumise tõenäosust juhul, kui praegu kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, täpsemalt Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule.
(133)
Selles analüüsis keskenduti Hiina eksportivate tootjate vabale tootmisvõimsusele, liidu turu atraktiivsusele ja Hiina tootjate hinnakäitumisele liidu turul. Arvesse võeti ka Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.
(134)
Nagu on osutatud põhjenduses 51, oli Hiina naatriumglutamaadi kogu vaba tootmisvõimsus 2012. aastal hinnanguliselt ligi 600 000-900 000 tonni. See kogus ületas tunduvalt naatriumglutamaadi kogutarbimist liidus sama aja jooksul.
(135)
Võib õigustatult eeldada, et põhjendustes 59-64 kirjeldatud liidu turu atraktiivsuse tõttu suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt osa nimetatud vabast tootmisvõimsusest ümber liidu turule.
(136)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 50, lööksid Hiina impordihinnad ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta liidu müügihinna keskmiselt enam kui 10 % alla. Samuti oleksid need Indoneesia impordihindadest madalamad. Selle põhjal jõuti järeldusele, et Hiina eksportivad tootjad tugevdavad meetmete puudumisel tõenäoliselt hinnasurvet liidu turule, suurendades sel viisil liidu tootmisharule tekitatud materiaalset kahju. Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus selgus, et Indoneesiast pärit import avaldas liidu turule hinnasurvet, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud tõsta hindu kooskõlas kulude kasvuga, vaid pidi vaatlusalusel perioodil hoopis hindu langetama.
(137)
Nagu on selgitatud põhjenduses 60, võib Hiina impordihind meetmete aegumise korral tõusta. Kui võtta arvesse dumpinguvastaste tollimaksude mahaarvamisel kindlaks tehtud märkimisväärseid hinna allalöömise marginaale, siis isegi kui Hiinast pärit impordi hind tõepoolest tõuseks, võimaldaks marginaal sel juhul hoida Hiina eksportijatel impordihinda liidu tootmisharu hinnatasemest madalamal ja see laseks neil suure tõenäosusega oma turuosa liidus veelgi suurendada. Kui see peaks juhtuma, oleks liidu tööstusharu kohe silmitsi müügi vähenemise ja hinnalangusega.
(138)
Silmas pidades paralleelset uurimist Indoneesia suhtes ja vastavaid meetmeid sellest riigist pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes, on liidu tootmisharu eeldatavasti võimeline talle tekitatud materiaalsest kahjust taastuma. Taastumisprotsess satuks ohtu, kui meetmete aegumise tagajärjel algaks Hiinast import märkimisväärses koguses ja dumpinguhindadega.
3. Pärast teatavakstegemist saadud märkused
(139)
Pärast teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et meetmete säilitamine ei paranda liidu tootja olukorda, sest olukord halveneb muude asjaolude kui Hiinast pärit naatriumglutamaadi impordi tõttu. Huvitatud isiku arvates on sellisteks asjaoludeks eelkõige liidu tööstusharu investeerimispoliitika mõju tööstusharu kasumlikkusele, tööjõukulude suurenemine ja väidetav ressursside ebatõhus kasutamine. Väideti, et nende asjaolude mõju liidu tööstusharu üldisele olukorrale ei ole piisavalt arvesse võetud.
(140)
Samas tuleb märkida, et kõnealune huvitatud isik ei esitanud uut teavet ega tõendeid nende väidete toetuseks.
(141)
Seoses liidu tööstusharu investeeringutega ei selgitanud huvitatud isik seda, millisel määral võisid investeeringud kasumlikkust mõjutada. Nagu kirjeldatud põhjenduses 124, lähtus liidu tööstusharu investeeringute tegemisel mõistlikest ärilistest otsustest ning seepärast ei saa neid käsitleda põhjendamatute otsustena. Lisaks amortiseeritakse investeerimiskulud aja jooksul ning seepärast ei mõjuta need märkimisväärselt liidu tööstusharu kasumlikkust.
(142)
Seoses tööjõukulude suurenemisega, mille kohta täpseid näitajaid ei saa konfidentsiaalsuse tõttu esitada, on uurimine näidanud, et tööjõukulude suurenemise mõju tootmise üldkuludele ei olnud märkimisväärne.
(143)
Seoses ressursside ebatõhusa kasutamisega ei suutnud huvitatud isik täpsustada väidetava ebatõhususe olemust; samuti ei leitud uurimise käigus ebatõhusust liidu tööstusharus.
(144)
Seetõttu lükati kõnealused väited tagasi.
4. Järeldus
(145)
Võttes arvesse uurimistulemusi eeskätt vaba tootmisvõimsuse, liidu turu atraktiivsuse ja Hiina impordi eeldatava hinnataseme kohta, jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa suure kahju ja halvendaks Hiinast pärit müügihindu alla lööva ja dumpinguhinnaga impordi tõenäolise suurenemise tõttu liidu tootmisharu kahjustatud olukorda veelgi.
G. LIIDU HUVID
(146)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
(147)
Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(148)
Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu ja kahju jätkumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.
1. Liidu tootmisharu huvid
(149)
Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset kahju. Põhjenduse 131 kohaselt põhjustas kahju Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import. Uurimisel selgus ka olulise kahju kordumise tõenäosus juhul, kui Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Kui Hiina naatriumglutamaadi dumpinguhinnaga import peaks jõudma uuesti Euroopa Liidu turule, võib see ohustada liidu tootmisharu oodatavat toibumist Indoneesia põhjustatud impordikahjudest, mida eeldatakse seoses selle riigi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega.
(150)
Meetmete säilitamise korral eeldatakse, et liidu tootmisharul on tekitatud olulisest kahjust taastumiseks võimalik täiel määral kasutada nende meetmete mõju, mis kehtestati Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi importi käsitleva paralleelse dumpinguvastase uurimise raames. Lõpptulemusena peaks tootmisharu suutma oma kasumlikkust parandada.
(151)
Seepärast jõuti järeldusele, et Hiina suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks liidu huvides.
2. Importijate/vahendajate huvid
(152)
Pärast algatamisteate avaldamist andis endast märku neliteist äriühingut. Ükski nendest ei tegelenud aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil naatriumglutamaati importimisega Hiinast liitu.
(153)
Uurimise käigus andis endast kasutajana märku üks liidu vahendaja, kes tegeleb naatriumglutamaadi edasimüügiga liidus ja sellest väljaspool. See vahendaja ostis naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, aga ka importijatelt. Tema ostetud naatriumglutamaat ei pärinenud Hiinast, vaid Indoneesiast ja muudest kolmandatest riikidest. Kõnealuse vahendaja naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli võrreldes tema kogutegevusega marginaalne. Sel põhjusel leiti, et Hiinast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes kehtivad meetmed ei avalda selle vahendaja olukorrale märkimisväärset kahjulikku mõju.
3. Kasutajate huvid
(154)
Kasutajad tegutsevad peamiselt toidu ja joogi sektoris, kasutades naatriumglutamaati vürtsisegude, suppide ja valmistoitude valmistamisel. Samuti kasutatakse naatriumglutamaati mittetoiduliseks otstarbeks, näiteks pesuainete valmistamisel.
(155)
Endast andis teada kolmkümmend kolm äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Viis äriühingut tegid uurimise heaks koostööd, saates küsimustikule vastused. Neist neli tegutses toidu ja joogi sektoris ning üks toiduks mittekasutatavate kaupade sektoris. Kaht koostööd tegevat äriühingut, neist üks toidu ja joogi sektorist ning teine pesuainete tootjate seast, kontrolliti kohapeal.
a) Toidu ja joogi sektor
(156)
Uurimine näitas, et keskmiselt moodustas naatriumglutamaat umbes 5 % koostööd tegevate ja vajalikke andmeid esitanud äriühingute naatriumglutamaati sisaldavate toodete kogumaksumusest.
(157)
Ainult üks neljast koostööd tegevast kasutajast importis naatriumglutamaati Hiinast. See koostööd teinud äriühing ostis naatriumglutamaati liidu tööstusharult ja importis naatriumglutamaadi koguostudest umbes 40 % Hiinast. Naatriumglutamaati sisaldavate toodetega seotud tegevus moodustas umbes kolmandiku äriühingu kogutegevusest. Leiti, et äriühing oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel kasumlik.
(158)
Ülejäänud kolm äriühingut ei importinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast naatriumglutamaati. Neist kahe puhul oli naatriumglutamaadiga seotud tegevus nende üldise tegevusega võrreldes suhteliselt väheoluline. Lisaks olid need kaks äriühingut esitatud teabe põhjal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikud. Kolmanda äriühingu kogutegevusest umbes kolmandiku moodustas küll naatriumglutamaati sisaldavate toodetega seotud tegevus, kuid sellegipoolest oli see äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik.
b) Toiduks mittekasutatavate kaupade sektor
(159)
Üks koostööd teinud äriühing kasutas naatriumglutamaati pesuainete valmistamiseks. Naatriumglutamaat moodustas kõnealuste toodete tootmiskulust 15-20 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ostis äriühing naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult. Samuti ostis ta seda muudest kolmandatest riikidest, aga mitte Hiinast. Naatriumglutamaati sisaldavate toodetega oli seotud ainult väike osa tema kogutegevusest, mille kasumimarginaal [5-10 %] oli uurimisperioodil positiivne.
(160)
Kõnealune huvitatud isik väitis, et arvestades ELi õigusraamistikku, mis keelab fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamise, (14) kasutatakse naatriumglutamaati tõenäoliselt edaspidi suuremas koguses, et asendada pesuainete tootmisel fosfaate ja muid fosforiühendeid. Seetõttu arvatakse, et naatriumglutamaadi nõudlus liidus suureneb märgatavalt ja et võimalikel naatriumglutamaadi impordile kehtestatavatel dumpinguvastastel meetmetel oleks sellele uuele turule kahjulik mõju. Eelkõige väitis huvitatud isik, et Hiinast pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tase ei võimaldaks Hiina impordil liidu turule jõuda ja seepärast võib liidus tekkida tarnedefitsiit. Lisaks väitis kõnealune äriühing, et kuna meetmed kehtivad ka Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi suhtes, võib tekkida ka alternatiivsete tarneallikate nappus.
(161)
Kõnealune kasutaja väitis veel, et eeldatavat naatriumglutamaadi tarbimise kasvu arvesse võttes saaks liidu tootmisharu sellest kasu ja suurendaks ühtlasi oma müügimahtu liidu turul. Teisalt väitis ta, et liidu tootmisharul ei oleks piisavalt tootmisvõimsust liidu turul tekkiva suurenenud nõudluse rahuldamiseks.
(162)
Praeguses etapis on siiski keeruline ennustada, kuidas mõjutaks uus õigusraamistik liidu turgu ning kas või millises ulatuses see hoogustaks naatriumglutamaadipõhiste pesuainete tootmist ja mõjutaks seeläbi naatriumglutamaadi nõudlust liidus. Samuti ei esitanud huvitatud isik tõendeid selle kohta, millises ulatuses dumpinguvastane tollimaks võiks kahjulikku mõju avaldada. Seoses sellega märgitakse, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk on taastada liidu turul võrdsed tingimused. Samuti ilmnes uurimise käigus hulk alternatiivseid tarneallikaid, näiteks Brasiilia, Vietnam ja Korea.
(163)
Pärast avalikustamist kordas sama huvitatud isik oma väidet, et fosfaatide keelamise tõttu suureneb nõudlus naatriumglutamaadi järele liidus märkimisväärselt ja et liidu tööstusharu ei ole võimeline suurenevat nõudlust liidus rahuldama. Kuid kõnealune huvitatud isik ei esitanud oma väite kinnituseks uut teavet ega tõendeid ning seepärast lükati see väide tagasi.
(164)
Kui heita pilk alternatiivsetele tarneallikatele, siis oli majandusaastal 2010/2011 muudest kolmandatest riikidest pärit impordil suur turuosa, mis kahanes alles Indoneesiast pärit ebaõiglase hinnaga impordi tõttu. Tollimaksude kehtestamine Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes paralleelse uurimise käigus peaks ootuspäraselt võimaldama muudel kolmandatel riikidel kaotatud turuosa liidu turul tagasi võita. Kui meetmed tunnistatakse Hiina suhtes kehtetuks, kahjustaks see Indoneesia suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude loodetud mõju, sest liidu turule tungib tõenäoliselt Hiinast pärit märkimisväärselt suuremas koguses dumpinguhinnaga import, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad alla (nagu on selgitatud eespool põhjendustes 149-151).
(165)
Pärast teatavakstegemist kinnitas eespool nimetatud huvitatud isik taas, et puuduvad tegelikud alternatiivsed tarneallikad, sest muudel kolmandate riikide turgudel tegutsevad tootjad kuuluvad liidu tööstusharuga samasse gruppi.
(166)
Nagu märgitud eespool põhjendustes 94-95, leidub naatriumglutamaadi alternatiivseid tarneallikaid mitmes kolmandas riigis, sealhulgas Brasiilias, Korea Vabariigis ja Vietnamis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas muude kolmandate riikide, välja arvatud Hiina ja Indoneesia, impordi turuosa ainult umbes neljandiku 2010/2011. majandusaasta tasemest. Kui Hiinast pärit impordi suhtes meetmed jätkuvad, ei ole põhjust, miks muude kolmandate riikide import ei kata vähemasti osaliselt naatriumglutamaadi kasutajate vajadusi, kui vastav turuosa püsib 2010/2011. majandusaasta tasemel või ületab seda. Vastavalt osalistele mittekonfidentsiaalses toimikus kättesaadavale teabele kuuluvad need alternatiivsed allikad Ajinomoto grupile või temast sõltumatutele ettevõtjatele/gruppidele. Isegi kui need alternatiivsed allikad kuuluksid Ajinomoto grupile, ei saa väita, et liidu turu varustamine ei toimu õiglastel tingimustel. Seetõttu tuleb väide tagasi lükata.
(167)
Seesama huvitatud isik kinnitas, et liidu tootmisharul on turgu valitsev seisund, mis toob kaasa konkuretsi puudumise liidu turul. Ta väitis, et meetmete säilitamine Hiina naatriumglutamaadi suhtes tugevdaks liidu tootmisharu positsiooni liidu turul veelgi.
(168)
Uurimine näitas selgelt, et liidu tootmisharu ei suutnud oma müügimahtu liidus säilitada, kaotades turuosa eelkõige Indoneesia impordile. Peale selle ei suutnud liidu tootmisharu kooskõlas toorainekulude kasvuga oma hinnataset tõsta Indoneesia dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu ning kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Samuti märkis komisjon, et on olemas ka konkurents impordi kujul mitmest muust kolmandast riigist, kes saavad kasutada vaba juurdepääsu liidu turule. Neil alustel olid tõendid liidu tootmisharu väidetava valitseva seisundi kohta ebapiisavad ja väide tuli tagasi lükata.
(169)
Pärast teatavakstegemist väitis kõnealune huvitatud isik, et liidu huvides ei ole see, kui liidu tarbijad peavad tuginema liidu tööstusharule, rõhutades samuti vajadust piisavate alternatiivsete tarneallikate järele. Selle väite toetamiseks märkis see huvitatud isik, et tarbimise vähenemine majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 oli peamiselt tingitud liidu tootmisharu tootmismahu vähenemisest.
(170)
Nagu mainitud põhjenduses 100, vähenes tootmine majandusaastatel 2010/2011 kuni 2011/2012 5 % võrra, kui tarbimine samal ajal vähenes 13 % võrra (vt põhjendused 76 ja 78). Majandusaastal 2011/2012 jäi tootmisvõimsuse rakendamine 5 % võrra allapoole majandusaasta 2010/2011 taset, mis tähendab, et majandusaastal 2011/2012 jäi tootmisvõimsuse varu. Seega ei saa liidu tööstusharu toodangut käsitada asjaoluna, mis mõjutas tarbimise vähenemist majandusaastal 2011/2012. Nagu märgitud põhjenduses 166, on igal juhul alternatiivseid tarneallikaid muudes kolmandates riikides. Seetõttu tuleb väide tagasi lükata.
(171)
Selle põhjal ja eelkõige asjaolu alusel, et Hiina suhtes kehtestatud meetmetel ei tundunud olevat koostööd tegevatele kasutajatele olulist kahjulikku mõju, tegi komisjon järelduse, et meetmete säilitamise korral ei oleks mõju kõnealuste ettevõtjate majanduslikule olukorrale tõenäoliselt märkimisväärne.
4. Tarnijate huvid
(172)
Neli liidu toorainetarnijat andis endast teada ja vastas küsimustikule. Nende toorainemüük liidu tootmisharule moodustas ainult väikese osa nende kogukäibest. Kõnealustest tarnijatest kaks vaidlustasid eelnimetatud järelduse, väites, et liidu tootmisharu kadumisel oleks nende äritegevusele oluline mõju. Nad väitsid, et liidu naatriumglutamaadi tootmise võimalik peatamine halvendaks kogu nende äritegevust, sest suhkrutöötlemisettevõtetes ei ole võimalik vältida teatava koguse suhkrusiirupi ja -melassi tootmist, mille peamine ostja on liidu tootmisharu. Sellisel kujul suhkru müümata jätmine mõjutaks asjaomase suhkrutöötlemisettevõtte üldist tõhusust.
(173)
Nende väidete toetuseks ei esitatud siiski ainsatki tõendit ja seetõttu lükati need tagasi.
5. Muud argumendid
(174)
Üks huvitatud isik väitis, et Hiina suhtes kehtivate meetmete mõju tuleks hinnata kumulatiivselt koos Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtestatud meetmete mõjuga.
(175)
Kõnealuste meetmete mõju kasutajatele analüüsiti, arvestades alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Analüüsi tulemuste põhjal on mitu kolmandat riiki tegelikult võimelised naatriumglutamaati liitu eksportima. Need kolmandad riigid olid liidu turul juba enne, kui suuremas koguses Indoneesia dumpinguhinnaga import liitu jõudis.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(176)
Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole Hiina suhtes praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(177)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(178)
Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks säilitada Hiinast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes kohaldatavad meetmed, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1187/2008.
(179)
Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile. See peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(180)
Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee oma arvamust ei esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodi ex 2922 42 00 (TARICi kood 2922420010) alla kuuluva naatriumglutamaadi impordi suhtes.
2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmisi lõplikke dumpinguvastase tollimaksu määrasid.
Äriühing
Dumpinguvastase tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Kõik muud äriühingud
39,7
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. jaanuar 2015