NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 502/2013,
29. mai 2013,
millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) nr 990/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad õigusaktid
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 30,6 % ulatuses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit jalgrataste impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine”). Algmääruse artikli 13 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel laiendati kõnealust tollimaksu nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (3) Hiinast pärit teatavate jalgrattaosade impordile. Lisaks sellele otsustati algmääruse artikli 13 lõike 2 kohaselt luua nn maksuvabastuskava. Kava üksikasjad sätestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 88/97 (4). Laiendatud tollimaksust vabastuse saamiseks peavad liidu jalgrattatootjad täitma algmääruse artikli 13 lõike 2 nõudeid, eelkõige ei tohi nad kasutada jalgrataste koostel rohkem kui 60 % Hiinast pärit jalgrattaosi või peab sissetoodud osadele valmistamise ajal lisandunud väärtus moodustama rohkem kui 25 % tootmiskuludest. Seni on antud enam kui 250 maksuvabastust.
(2)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (5) eespool kirjeldatud meetmed säilitada.
(3)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1095/2005 (6) suurendada kehtivat dumpinguvastast tollimaksu kuni 48,5 protsendini.
(4)
Pärast kõrvalehoidmisvastaste meetmete läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4 ja artikli 11 lõikega 3 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 171/2008 (7) säilitada Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu laiendamise Hiinast pärit teatud jalgrattaosade impordile.
(5)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 (8) (edaspidi „eelmine uurimine”), et eespool kirjeldatud meetmed tuleks säilitada.
2. Algatamine ex officio
(6)
Pärast aegumise läbivaatamise lõpetamist 2011. aasta oktoobris viitasid komisjoni käsutuses olevad dumpingu ja kahjuga seotud tõendid sellele, et asjaolud, mille alusel olemasolevaid meetmeid kohaldati, võivad olla muutunud ja need muutused võivad olla püsiva iseloomuga.
(7)
Komisjoni käsutuses olevad esmapilgul usutavad tõendid viitasid asjaolule, et ekspordikvootide süsteem, mida kohaldati Hiina jalgrattatootjate suhtes ja mis takistas eksportivatele tootjatele turumajandusliku kohtlemise võimaldamist vahepealse läbivaatamise ajal, tühistati jaanuaris 2011.
(8)
Lisaks sellele olid toimunud muutused liidu tootmisharu struktuuris. Eelkõige läksid mitmed liidu tootjad täistootmistsüklilt üle (osalistele) koostetoimingutele, kasutades imporditud osi.
(9)
Peale selle lisandus pärast Euroopa Liidu laienemist 2004. ja 2007. aastal liidu jalgrattatootmisharusse märkimisväärne arv tootjaid. Lisaks on paljud enne kaht laienemisvooru liidu tootmisharusse kuulunud tootjad viinud oma tootmise mujale või asutanud uued tootmisrajatised uutes liikmesriikides. Sellest tulenevalt võib liidu tootmisharu kulude tase olla muutunud.
(10)
Lõpuks olgu märgitud, et praegune kahju kõrvaldamise tase on arvutatud terasest toodetud jalgrataste kohta käivate andmete põhjal, samal ajal kui praegu valmistatakse valdav osa jalgratastest alumiiniumisulamitest.
(11)
Kõik need muutused tunduvad olevat püsiva iseloomuga ja seega on põhjendatud vajadus kahju ja dumpingut käsitlevaid järeldusi uuesti hinnata.
(12)
Pealegi kasvab kiiresti vabastuskava kasutavate äriühingute arv, samal ajal pole kava kohandatud alates selle kehtestamisest 1997. aastal. Lisaks on dumpinguvastaste meetmete kohaldamisest vabastatud osade impordi jälgimissüsteem muutunud väga keeruliseks ja koormavaks, mis võib seada ohtu selle tulemuslikkuse.
(13)
Komisjon tegi pärast konsulteerimist nõuandekomiteega kindlaks, et kogutud on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3, ja avaldas Euroopa Liidu Teatajas9. märtsil 2012 teate (edaspidi „algatamisteade”) (9) Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise ex officio algatamise kohta.
3. Samaaegne meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine
(14)
Komisjon algatas 25. septembril 2012 määrusega (EL) nr 875/2012 (10) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast saadetud Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, olenemata sellest, kas jalgrattad on deklareeritud Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast pärinevana või mitte, ning kehtestas kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõude (edaspidi „kõrvalehoidmise uurimine”).
(15)
2013. aasta mais laiendati nõukogu määrusega (EL) nr 501/2013 (11) (edaspidi „meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev määrus”) dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtisid Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast saadetud jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas päritoluriigina on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka ja Tuneesia või mitte, sest leiti, et kõnealuse impordi puhul püüti meetmetest kõrvale hoida ümberlaadimise või kokkupaneku abil algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses.
4. Samaaegne subsiidiumivastane uurimine
(16)
Komisjon avaldas 27. aprillil 2012Euroopa Liidu Teatajas teate (12) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta seoses Hiinast pärit jalgrataste impordiga liitu (edaspidi „subsiidiumivastane uurimine”).
(17)
2012. aasta novembris avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (13) selle kohta, et meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tulemusi on lubatud kasutada põhjendustes 14 ja 15 osutatud subsiidiumivastases uurimises.
(18)
Mais 2013 lõpetas komisjon otsusega 2013/227/EL (14) subsiidiumivastase uurimise meetmeid kehtestamata.
5. Uurimisega seotud isikud
(19)
Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja ühele Hiina tootjate ühendusele, asjaomase riigi esindajatele, teadaolevatele importijatele ja importijate ühendustele, teadaolevatele liidu jalgrattaosade tootjatele ja nende ühendustele ning teadaolevale kasutajate ühendusele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(20)
Eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ning esitada algatamisteates märgitud põhiandmed oma tegevuse kohta, mis on seotud vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011.
(21)
Kuna asjaomase riigi esindajad ei andnud endast algatamise ajal teada, võttis komisjon ühendust 70 Hiina äriühinguga, mis olid komisjoni talitustele teada seoses eelmise uurimisega. Hilisemas etapis, kui põhjenduses 16 osutatud subsiidiumivastane uurimine oli algatatud, tegi komisjon kindlaks veel umbes 300 Hiina eksportivat tootjat, kellega võeti käesoleva vahepealse läbivaatamise raames samuti ühendust.
(22)
Vaatamata komisjoni jõupingutustele koostöö saavutamiseks andsid endast teada üksnes kaheksa Hiina eksportivate tootjate kontserni, nendest ainult neli teatas eksportimisest liitu põhjenduses 37 määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (edaspidi „uurimisperiood”), kusjuures nende impordi osakaal moodustab vähem kui 4 % Hiina jalgrataste koguimpordist uurimisperioodil.
(23)
Eespool esitatud andmete alusel otsustati, et valimi moodustamine Hiina eksportivatest tootjatest ei ole vajalik.
(24)
Nagu on öeldud põhjendustes 63-64 ja 131, kohaldati ühe Hiina eksportiva kontserni, Giant China suhtes algmääruse artikli 18 lõiget 1. Pärast seda vähenes koostöö Hiina eksportivate tootjatega veelgi.
(25)
Nagu selgitatakse põhjendustes 32-35, moodustati valim liidu tootjatest.
(26)
Nagu selgitatakse põhjenduses 36, otsustati, et sõltumatute importijate valimi moodustamine ei ole vajalik.
(27)
Komisjon saatis algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul küsimustikud kõikidele teadaolevatele asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele isikutele, kes seda soovisid, täpsemalt valimisse kaasatud liidu tootjatele, koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, kes andsid endast teada, nagu kirjeldatakse põhjenduses 36, ning liidu teadaolevatele jalgrattaosade tootjatele.
(28)
Vastused küsimustikele ja muu teave saadi neljalt Hiina eksportivate tootjate kontsernilt ja nende esindajalt, kaheksalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt kasutajate ühenduselt ja kaheksalt liidu tootjate ühenduselt, 53 jalgrattaosade tootjalt ja ühelt jalgrattaosade tootjate ühenduselt. Mitte ükski sõltumatu importija, kellega oli ühendust võetud, ei vastanud küsimustikule.
(29)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kindlaksmääramiseks, ja korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
jalgrataste tootjad liidus
-
Accell Hunland, Ungari,
-
Decathlon RGVS, Portugal,
-
Denver srl, Itaalia,
-
SC Eurosport DHS, Rumeenia,
-
Koninklijke Gazelle, Madalmaad,
-
Maxcom Ltd, Bulgaaria,
-
MIFA, Saksamaa,
-
Sprick Rowery, Poola;
b)
jalgrattaosade tootjad liidus
-
Chimsport, Rumeenia,
-
Telai Olagnero, Itaalia;
c)
eksportivad tootjad Hiina Rahvavabariigis
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Võttes arvesse vajadust määrata kindlaks normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate jaoks, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, tehti kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mehhiko,
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mehhiko,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mehhiko.
(31)
Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist (edaspidi „avalikustamine”) väitsid mõned huvitatud isikud, et märkuste esitamiseks ette nähtud aeg oli ebapiisav. Sellega seoses märgitakse, et huvitatud isikutele jäeti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt märkuste tegemiseks piisavalt aega. Seetõttu lükatakse väide tagasi.
6. Liidu tootjate valimi moodustamine
(32)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimisse kaasati kaheksa äriühingut rohkem kui 380 liidu tootja seast, kes olid teada enne uurimise algatamist. Äriühingud valiti eelkõige suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik mõistlikult uurida, võttes arvesse geograafilist jaotust. Valim hõlmas suurimaid tootjariike, mis järjestati tootmismahtude alusel. Iga riigi puhul kuulusid valimisse kaasatud äriühingud kõige suuremate tüüpiliste koostööd tegevate tootjate hulka. Valim hõlmas ka kõige suuremate koostööd tegevate kontsernide tootmisüksuseid. Erilist tähelepanu osutati selle juhtumi puhul võrdse arvu äriühingute kaasamisele vanadest ja uutest liikmesriikidest.
(33)
Valimisse kaasatud äriühingud esindasid umbes 25 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja müügist uurimisperioodi jooksul. Huvitatud isikuid kutsuti toimikuga tutvuma ja avaldama arvamust selle valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamise kuupäevast. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.
(34)
Teatud huvitatud isikud esitasid vastuväiteid liidu tootjate valimi kohta. Nad väitsid, et i) esialgsesse valimisse kaasati ainult teatud juriidilisi isikuid, kes kuulusid kontserniga seotud äriühingute hulka, mitte aga kõiki juriidilisi isikuid, kes moodustasid täieliku majandusüksuse, mis valmistab kõnealust toodet, ja et ii) esialgne valim hõlmas äriühingut, mis oli hiljuti tegutsenud kahjumiga, samal ajal kui liidu tootjad teenisid sellel ajavahemikul kasumit. Lisaks muule väideti, et nimetatud kahjum pole seostatav vaatlusaluse tootega.
(35)
Need väited lükati tagasi järgmistel põhjustel: i) suurematesse kontsernidesse kuuluvad üksused, mis tegutsesid sama kontserni teistest tütarettevõtjatest sõltumatult, loeti liidu tootmisharu jaoks tüüpilisteks ja seetõttu puudus vajadus uurida kogu kontserni konsolideeritult; ii) asjaomane huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet, mille kohaselt valimisse kaasatud äriühing, mis väidetavalt töötas kahjumiga, ei ole tegelikult liidu tootmisharu jaoks tüüpiline. Viimasena olgu märgitud, et kuigi moodustatud valim peaks olema liidu tootmisharu jaoks tüüpiline, ei pea valitud äriühingud olema tingimata homogeensed. Seda arvestades lükati selle huvitatud isiku väide tagasi.
7. Sõltumatute importijate valimi moodustamine
(36)
Algatamisteatega nähti ette ka valimi moodustamine sõltumatutest importijatest. Kõikide teadaolevate sõltumatute importijatega võeti menetluse algatamise ajal ühendust. Kuna valimi ettevalmistamise käigus saadi vähe vastuseid, jäeti valim moodustamata. Kõik sõltumatud importijad, kes andsid endast teada, kutsuti koostööd tegema ja nad said küsimustiku. Mitte ükski sõltumatu importija ei vastanud küsimustikule ega teinud toimuva uurimise ajal koostööd.
8. Uurimisperiood
(37)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2008 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(38)
Käesoleva läbivaatamise käigus uuritav toode on Hiinast pärit jalgrattad ja muud mootorita ratassõidukid (kaasa arvatud kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad) (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 alla.
(39)
Jalgrattad liigitati, nagu ka eelmise uurimise puhul, järgmistesse kategooriatesse:
-
A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli),
-
B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli,
-
C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad läbimõõduga 16 või 20 tolli,
-
D) muud jalgrattad/rattad (välja arvatud monorattad).
(40)
Kõigil eespool määratletud jalgratastel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse neid liidu turul samalaadsete turustuskanalite kaudu, näiteks spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugune, on need üldiselt vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote.
(41)
Üks huvitatud isik väitis, et eri tüüpi jalgratastel on oluliselt erinevad omadused ja ettenähtud kasutus ning samuti märkimisväärselt erinevad hinnad, mistõttu tarbija seisukohalt ei ole need eri tüüpi jalgrattad vastastikku asendatavad. Lisaks sellele väideti, et teras- ja alumiiniumjalgrattaid ei saa pidada vastastikku asendatavateks ja et nende hinnad on samuti erinevad.
(42)
Huvitatud isik esitas oma väite kinnituseks uurimuse viie eri tüüpi toote füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste ja kasutuse ning vastastikuse asendatavuse kohta. Tuleb märkida, et uurimus toetus väidetavalt 36 isiku vastustele, kuid ei ole teada, kuidas need isikud valiti. Peale selle jäi mulje, et uurimus oli ette valmistatud spetsiaalselt käesoleva uurimise puhuks. Uurimus ei sisalda mingeid kvantifitseeritavaid andmeid. Olgu märgitud, et uurimuse sisu põhineb ilmselt pigem klientide ja/või jalgrattatootjate arvamustel kui usaldusväärsetel tõenditel. Seda arvestades tuleb kõnealuse uurimuse järeldusi pidada küsitavaks.
(43)
Huvitatud isik ei esitanud oma nõude toetamiseks rohkem tõendeid.
(44)
Uurimine kinnitas, et kõikidel jalgrattatüüpidel on, nagu eespool näidatud, ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Eelkõige leiti, et erineva tooraine kasutamine ei avalda mõju jalgrataste põhiomadustele. Ehkki terasel ja alumiiniumil on teatavad erinevad tehnilised omadused, nagu kaal, jäävad terasest ja alumiiniumist valmistatud jalgrataste põhiomadused samasuguseks.
(45)
Ka selle väite puhul ei esitanud huvitatud isik konkreetseid tõendeid selle kohta, et terasest tehtud jalgrataste füüsikalised ja tehnilised põhiomadused erineksid alumiiniumist valmistatud jalgrataste omadustest.
(46)
Seoses konkreetse rakendamise, kasutuse ja tarbijate arusaamadega kinnitas käesolev uurimine, et kõikidel jalgratastel on samad põhilised rakendusviisid ja need täidavad sisuliselt sama funktsiooni. On õige, et erinevad kategooriad on põhimõtteliselt ette nähtud erinevate lõppkasutajate vajaduste rahuldamiseks, kuid lõppkasutajad kasutavad teatud kategooria alla kuuluvat jalgratast pidevalt mitmeks otstarbeks.
(47)
Järelikult puuduvad selged eraldusjooned, mis põhineksid lõppkasutajate kasutusotstarvetel ja tarbijate arusaamadel eri kategooriatest.
(48)
Lisaks sellele ei erista liidu tootjad seoses tootmise, turustamise ja raamatupidamisarvestusega sageli ise erinevatesse kategooriatesse liigitatud jalgrattaid. Tegelikult kasutavad nad tihti samasuguseid valmistamisprotsesse kõikide jalgrattakategooriate puhul.
(49)
Lisaks müüakse erineva kategooria jalgrattaid samalaadsete turustuskanalite kaudu, nagu spetsialiseerunud jaemüüjad, spordikaubaketid ja liidu turul tegutsevad hulgimüüjad.
(50)
Nende andmete põhjal järeldati, et kõik kategooriad moodustavad ühe ühtse toote.
(51)
Üks huvitatud isik osutas asjaolule, et käesolev uurimine hõlmab kaht CN-koodi, nagu on sedastatud põhjenduses 38, samal ajal kui eelmine uurimine, millele osutati põhjenduses 5, hõlmas kolme CN-koodi, nimelt ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80. Sellega seoses tuleb märkida, et koodide muutmine tuleneb kombineeritud nomenklatuuri muutmisest komisjoni määrusega (EL) nr 1006/2011 (15), mis jõustus 1. jaanuaril 2012.
(52)
Sellega seoses taotles üks huvitatud isik, et kuullaagriteta jalgrattad loetaks kuullaagritega jalgratastest erinevaks tooteks. Uurimine näitas siiski, et kuullaagritega jalgratastel on samad tehnilised omadused ja kasutusotstarve kui kuullaagriteta jalgratastel. Lisaks sellele ei põhjendanud huvitatud isik oma nõuet ühegi toetava tõendiga ja seda arvestades lükatakse nõue tagasi.
(53)
Veel väitis huvitatud isik, et Eurostati registreeritud andmete põhjal erinevad vaatlusaluse toote hinnad märkimisväärselt sõltuvalt sellest, millise CN-koodiga kahest nad hõlmatud on. Sellega seoses rõhutatakse põhjenduses 157 esitatud selgitust, et erinevatest kategooriatest koosneva tootevaliku puhul tuleb Eurostati registreeritud keskmist hinda võtta üksnes hinnasuundumuse näitajana, kuid seda ei saa kasutada, kui võrreldakse eri riikide ja liidu müügihindu.
(54)
Pärast avalikustamist kordas üks huvitatud isik veel kord oma väidet, et käesoleva uurimisega hõlmatud erinevat tüüpi jalgrattad ei ole samasugused tooted, ja kinnitas, et ta on esitanud kindlad tõendid, mis osutavad erinevat tüüpi jalgrataste tooraine, füüsikaliste omaduste, tehnoloogiliste iseärasuste ja kasutusotstarbe väidetavale erinevusele.
(55)
Sellega seoses olgu märgitud, et kindlad tõendid, mille huvitatud isik oma kinnituse kohaselt esitas, oli tegelikult uurimus, millele komisjon andis hinnangu põhjenduses 42. Pärast nõuetekohast hindamist jõudis komisjon järeldusele, et uurimistulemuste tüüpilisus on põhjenduses 42 esitatud põhjustel kaheldav.
(56)
Huvitatud isikud väitsid, et lastejalgrattad, mida huvitatud isik määratles kui jalgrattaid ratta läbimõõduga mitte üle 16 tolli, tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Need väited põhinesid eeldusel, et eeskätt kasutamise kestus ja lihtne ehitus eristasid neid jalgrattaid selgesti teistest praeguse uurimisega hõlmatud jalgratastest.
(57)
Esitatud väiteid peeti siiski ebapiisavaks, et jätta jalgarattad ratta läbimõõduga mitte üle 16 tolli välja vaatlusaluse toote määratlusest, sest väited polnud vajalikul määral põhjendatud tõenditega, mis oleksid näidanud, et antud uurimise kohaldamisalas saab tõmmata selge eraldusjoone kuni 16-tollise (k.a) rattaläbimõõduga jalgrataste ja teiste jalgrattatüüpide vahele. Tegelikult leiti vastupidiselt väidetule, et kuni 16-tollise (k.a) rattaläbimõõduga jalgrataste põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused, mis langevad kokku kõnealuse toote määratlusega (pedaalidega liikumisvahend, millel on rohkem kui üks raami külge kinnitatud ratas ja mis liigub sellega sõitva inimese või inimeste lihasjõul), olid palju olulisemad kui muud erinevused (konkreetselt näiteks ratta suurus). Lisaks selgus, et tootmine, turunduskanalid ja klienditeenindus ei erinenud põhimõtteliselt samadest toimingutest teiste uurimisaluste jalgrataste puhul. Leiti, et selge eraldusjoon mitte üle 16-tollise ratta läbimõõduga jalgrataste ja vaatlusaluse toote vahel puudub, kuid esineb üsna ulatuslik kattumine vaatlusaluse toote määratluse puhul, nimelt et tegemist on pedaalidega liikumisvahendiga, millel on rohkem kui üks raami külge kinnitatud ratas ja mis liigub sellega sõitva inimese või inimeste lihasjõul ning mida kasutatakse peamiselt transpordi- ja spordivahendina. Sellega seoses ilmnes uurimise käigus, et üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja eksportis tegelikult liitu jalgrattaid ratta läbimõõduga 12 tolli, mida ei saanud lugeda lastejalgratasteks, sest tegemist oli täiskasvanutele mõeldud kokkupandavate jalgratastega, mille puhul oli tähtsaks omaduseks ladustatavus.
(58)
Seda arvestades lükatakse tagasi taotlus jätta uurimisest välja jalgrattad, mille ratta läbimõõt ei ületa 16 tolli.
2. Samasugune toode
(59)
Liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud jalgratastel, võrdlusriigis toodetud ja võrdlusriigi siseturul müüdud jalgratastel ning Hiinast liidu turule imporditud jalgratastel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune kasutusotstarve ning seda arvestades käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
1.1. Turumajandusliku kohtlemise hindamine
(60)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse dumpinguvastase uurimise all olevate Hiinast pärit importtoodete normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1-6 selliste tootjate jaoks, kelle suhtes kehtivad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimused. Need tingimused esitatakse selguse huvides kokkuvõtlikult allpool:
-
majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
-
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning
-
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.
(61)
Käesolevas uurimises taotlesid kõik eksportijate kontsernid, kes tegid esialgu uurimise raames koostööd, algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohast turumajanduslikku kohtlemist ja tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi ettenähtud tähtajal.
(62)
Komisjon kogus kõikide eksportijate kontsernide kohta, kes tegid esialgu uurimise raames koostööd, kogu vajalikuks peetud teabe ja kontrollis kõnealuste kontsernide valdustes turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid.
(63)
Ühe kontserni, Giant China vastust peeti olulisel määral puudulikuks, sest see ei sisaldanud kogu nõutud teavet kontserni struktuuri kohta, vaatamata komisjoni jõupingutustele seda kontsernilt hankida.
(64)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1 teatati Giant Chinale kättesaadavate faktide eeldatavast kasutamisest ja kutsuti esitama selgitusi. Kuna Giant China sellest hoolimata keeldus komisjonile vajalikku teavet esitamast, kohaldati algmääruse artikli 18 lõiget 1 ja turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati tagasi.
(65)
Lisaks selgus uurimise käigus, et turumajanduslikku kohtlemist ei saa võimaldada ühelegi Hiina äriühingute kontsernile, sest mitte ükski neist ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriume järgmistel põhjustel.
(66)
Ühelgi koostööd tegeval eksportijate kontsernil ei õnnestunud tõendada, et nad täidavad esimest kriteeriumi, sest riik sekkus otsustesse, mis käsitlesid põhitooraineid (teras ja alumiinium). Koostööd tegevate eksportijate kontsernide kulutused terasele ja alumiiniumile moodustavad vähemalt 20-25 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest. Paljud äriühingud on täielikult vertikaalselt integreeritud, mis tähendab, et nad ostavad alumiiniumkange või terast torude tootmiseks, mida seejärel kasutatakse raamide/kahvlite ja viimaks jalgrataste valmistamiseks.
(67)
Uurimine näitas, et kolm koostööd tegevat Hiina eksportivate tootjate kontserni hankisid vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava terase ja alumiiniumi Hiina siseturult.
(68)
Hinnad põhinevad alumiiniumi noteeringul riigi kontrolli all oleval Shanghai mitteraudmetallide börsil (edaspidi „Shanghai börs”). Shanghai börs on kinnine börs Hiinas registreeritud äriühingute ja Hiina kodanike jaoks ning seda kontrollib riiklik väärtpaberikomitee. Mitmed börsi toimimist korraldavad eeskirjad soodustavad Shanghai börsi madalat volatiilsust ja selliste hindade kujunemist, mis ei kajasta turuväärtusi: näiteks on hinna kõikumisele päeva lõikes kehtestatud piirang 4 % üle või alla eelmise kauplemispäeva kokkulepitud arveldushinna, tehinguid tehakse harva (kuni iga kuu 15. kuupäevani), futuurlepingute kehtivusajale on kehtestatud piirang kuni 12 kuud ning tehingu pealt nõuavad tasu nii börs kui ka maaklerid.
(69)
Lisaks sellele saab börsitehingu puhul saadetise füüsiline kohaletoimetamine toimuda ainult heakskiidetud lattu Hiinas, seda erinevalt rahvusvahelistest börsidest, millel tehtud tehingute korral võivad veod toimuda ülemaailmselt. Kuna Shanghai börs on üksnes füüsiliste tehingute platvorm (tuletisinstrumente ei müüda), on Hiina alumiiniumiturg täielikult isoleeritud. Seetõttu ei ole arbitraaž Londoni metallibörsi või muude turgude ülemaailmse võrdlusalusega praktiliselt võimalik ja börs tegutseb muudest maailmaturgudest isoleerituna. Seega ei saa arbitraaž nende turgude vahel toimuda. Uurimisperioodil olid Shanghai börsi esmase alumiiniumi hetkehinnad umbes 7 % madalamad (arvestamata käibemaksu) kui Londoni metallibörsil (samuti ilma käibemaksuta).
(70)
Samuti sekkub riik Shanghai börsi hinnakujundusmehhanismi seeläbi, et ta on nii esmase alumiiniumi müüja kui ka ostja riigivarude talituse ja teiste riigiorganite kaudu. Lisaks kasutab riik igapäevaste piirhindade kindlaksmääramiseks Shanghai börsi eeskirju, mille on heaks kiitnud riiklik korraldusamet, Hiina väärtpaberikomitee.
(71)
Hiina toetab alumiiniumtoodete töötlemist, pakkudes osalist käibemaksusoodustust paljude alumiiniumtoodete ekspordi korral (jalgrataste puhul on soodustuse määr 15 %), aga kui eksporditakse hoopis esmast alumiiniumi, soodustust ei võimaldata. See stimuleerib Hiina tööstust alumiiniumi edasi töötlema ja mõjutab otseselt esmase alumiiniumi kättesaadavust ja hinda siseturul. Lisaks sellele näitas uurimine, et esmase alumiiniumi eksportimise korral tuleb tasuda maks, mille suurus on 17 % alumiiniumi väärtusest, samal ajal kui jalgrataste ekspordi suhtes ekspordimaksu ei kohaldata. See toetab veelgi järeldusi Hiina riigi sekkumise kohta alumiiniumi siseturu tegevusse. Need vahendid suruvad omamaise turu hinnad alla, julgustades oma riigi tööstust valmistama lõpptooteid, mille koostisse kuulub alumiinium (nagu vaatlusalune toode) nii omamaisele turule kui ka eksporditurgudele.
(72)
Üks Hiina valitsuse poolne turgu moonutava iseloomuga turusekkumise vorm toimis riikliku arengu reformikomisjoni juurde kuuluva riigivarude talituse vahendusel. 2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses hakkas riigivarude talitus ostma Hiina alumiiniumisulatajatelt kokku esmase alumiiniumi varusid eesmärgiga kauba hinda kergitada. Riigivarude talitus müüs esmase alumiiniumi tagasi turule 2010. aasta novembris, nagu andis teada Bloomberg (16). Xinhua uudisteagentuur teatas varude soetamise meetmest 2008. aasta detsembris ja selgitas, et hinnataseme säilitamiseks on meetme raames kavandatud 300 000 tonni alumiiniumi kokkuostmine hinnaga, mis on 10 % turuhinnast kõrgem (17). Riigivarude talituse varude soetamise kava nägi ette oste mitmelt alumiiniumisulatajalt, kuid umbes pool pidi ostetama äriühingult Aluminium Corporation of China Ltd. Eespool kirjeldatust järeldub, et Hiina valitsusel oli tähtis roll esmase alumiiniumi hindade kujundamisel ja et riik sekkub turgu.
(73)
Seda et riigi oluline sekkumine (nagu eespool kirjeldatud) on selgelt eesmärgistatud, kinnitas viit aastat hõlmav 12. alumiiniumisektori arenduskava aastateks 2011-2015, milles Hiina valitsus kirjeldab selgelt oma kavatsust kohandada maksu- ja ekspordimaksutagastusi ning muid majanduslikke mõjureid ning rangelt kontrollida esmaste toodete levitamise ja ekspordi kogumahtu. Kõnealuses kavas järgitakse samu põhimõtteid nagu eelmises alumiiniumisektori arenduskavas. Lisaks on neid kavu rakendatud mitu aastat ning, nagu allpool kirjeldatakse, uurimisperioodil oli käigus mitu rakendusmeedet.
(74)
Seega on Hiina valitsus mitmel viisil moonutanud esmase alumiiniumi hindu ja see on mõjutanud toorainehindu. Need moonutused annavad tootjatele eeliseid, sest tavaliselt ostavad nad Hiina siseturul kohalikelt tarnijatelt Hiina hetketuru (või Shanghai börsi) hindade alusel. Uurimisperioodil olid need hinnad umbes 7 % madalamad maailmaturuhindadest. Teoreetiliselt võivad Hiina äriühingud osta teatavas koguses ka Londoni metallibörsi hindadega, kui hinnad Hiina turul on riigi sekkumise tulemusena kõrgemad, samal ajal kui muude riikide ettevõtjad Hiinas kehtivaid soodustusi aga kasutada ei saa.
(75)
Nende andmete põhjal järeldati, et Hiina alumiiniumiturg on moonutatud riigi laiaulatusliku sekkumise tõttu.
(76)
Hiina valitsuse sekkumist terasesektorisse kinnitab asjaolu, et valdav osa Hiina suurtest terasetootjatest on riigi omandis ning olemasolevat terase tootmise võimsust ja toodangut mõjutavad mitmesugused tööstuse viisaastakuplaanid, eelkõige praegu kehtiv raua- ja terasesektori 12. viisaastakuplaan (2011-2015).
(77)
Riik kontrollib suuresti ka asjaomast tooraineturgu. Koksi (mis koos rauamaagiga on terasetootmise peamine tooraine) puhul kehtivad koguselised ekspordipiirangud ja eksporditollimaks on 40 %. Seega võib teha järelduse, et Hiina teraseturg on riigi ulatusliku sekkumise tagajärjel moonutatud.
(78)
Üks komisjoni läbi viidud dumpinguvastane uurimine (18) kinnitas riigi sekkumise olulist mõju ka konkreetses torude sektoris, mis on terasest jalgrataste tootmisel kasutatav põhitooraine.
(79)
Seega järeldati, et Hiina teraseturg on moonutatud riigi ulatusliku sekkumise tõttu.
(80)
Sellises olukorras polnud kumbki äriühing võimeline tõendama, et nende toorainete omandamist käsitlevad äriotsused tehti ilma märkimisväärse riigi sekkumiseta ja et peamistele sisenditele tehtud kulutused kajastasid olulisel määral turuväärtusi. Seda arvestades ei suutnud nad tõendada esimese kriteeriumi täitmist.
(81)
Muu nelja tingimuse puhul suutsid kolm koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat tõendada, et nad täidavad turumajandusliku kohtlemise ülejäänud kriteeriume.
(82)
Esimese kriteeriumi kohta tehtud järelduste põhjal võeti pärast konsulteerimist nõuandekomiteega seisukoht, et kolme koostööd tegeva Hiina eksportivate tootjate kontserni turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleb tagasi lükata.
(83)
Komisjon avaldas turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldused ametlikult asjaomastele Hiina äriühingutele ja kaebuse esitajale. Neile anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist, kui selleks olid konkreetsed põhjused.
1.2. Huvitatud isikute märkused
(84)
Pärast järelduste avaldamist turumajandusliku kohtlemise kohta väitis üks äriühing, et turumajanduslikust kohtlemisest keeldumine põhineb Hiina jalgrattatootmise kui terviku, mitte aga üksikute äriühingute andmetel. Sellega seoses märgitakse, et ehkki komisjon hindas Hiina terase- ja alumiiniumisektorit, on olemas selge seos Hiina terase- ja alumiiniumiturgude ning teras- ja alumiiniumtoodete kui tooraine ostude vahel, mida teevad koostööd tegevad kontsernid.
(85)
Järgmiseks väideti, et terase ja alumiiniumiga seotud kulueelis, mida kasutavad Hiina jalgrattatootjad, ei ole märkimisväärne, sest see on ainult 1,4-1,75 %, kui arvestada, et esmane alumiinium ja teras moodustavad 20-25 % jalgrataste tootmise kulust ning et erinevus Londoni metallibörsi ja Shanghai börsi hindade vahel oli uurimisperioodil 7 %.
(86)
Sellega seoses rõhutatakse, et analüüsimisel on võtmetegur tooraine osakaal tootmiskulus (mis oli kõnealuse juhtumi puhul oluline, sest moodustas vähemalt 20-25 % tootmiskuludest) ja asjaolu, et Hiina tooraineturg on moonutatud. Moonutuse täpset koguselist mõju äriühingu kuludele ei peeta määravaks teguriks.
(87)
Peale selle väideti, et komisjon analüüsis ühes teises uurimises vaatlusaluse toote valmistamiseks otseselt kasutatava tooraine hinda, mitte aga esmase tooraine hinda, ja seetõttu oleks komisjon pidanud käesoleval juhul hindama riigi sekkumist vahetu tooraine, nimelt alumiiniumsulami valmistamise hindadesse, mitte aga sekkumist esmase alumiiniumi hindadesse, mis on esmane tooraine.
(88)
Sellega seoses märgitakse, et iga uurimise raames analüüsitakse konkreetse juhtumi asjaolusid. Pealegi viitab riigi kontroll esmase alumiiniumi turu üle olukorrale, kus ka vahepealsete alumiiniumtoodete turg ei toimi turumajanduse tingimustes, st vastavalt pakkumisele ja nõudmisele. Seetõttu lükati nõue tagasi.
(89)
Väideti ka, et Shanghai börsi ja Londoni metallibörsi esmase alumiiniumi hinnaerinevusest ei tohiks tuletada alumiiniumisulamite valmistamise hinnaerinevust asjaomaste turgude vahel ja et vaja on arvestada selliste teguritega nagu tootmise tõhusus, ülejääv tootmisvõimsus ning keskkonnanõuete täitmise kulu.
(90)
Sellega seoses rõhutatakse, et kõnealuse väite toetuseks ei esitatud ühtki tõendit. Toetavate tõendite puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik seda väidet analüüsida ega kontrollida, mistõttu lükati see tagasi.
(91)
Lisaks sellele väideti, et komisjon eiras terve rea järjestikuste vahetoodete kõrvalejätmisega jalgrataste tegelikke omadusi ja muid tegureid, mis mõjutavad valmis tehtud jalgrataste hinda. Arvestades, et jalgratas müüakse otse lõpptarbijale (erinevalt esmasest alumiiniumist), määravad jalgrataste hinna muud tegurid kui tooraine hind, eelkõige jalgratta konkreetsed tehnilised omadused ja tarbijate nõudmised.
(92)
Siiski ei esitatud ühtki konkreetset üksikasja kõnealuste omaduste ja tegurite kohta, mida oleks tulnud arvesse võtta, ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik nende kohta arvamust avaldada.
(93)
Veel väideti, et komisjon hindas valesti Shanghai börsi tööpõhimõtteid. Väideti, et väärtpaberikomitee reguleerib Shanghai börsi tegevust samamoodi nagu Autorité des marchés financiers (AMF) Prantsusmaal või Financial Services Authority (FSA) Ühendkuningriigis ning et väärtpaberikomitee ülesanne ja konkreetsed reguleerivad meetmed / järelevalvemeetmed on kooskõlas G20 põhimõtetega. Sellest tulenevalt ei ole turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused väärtpaberikomitee rolli ja Shanghai börsi tegevuse osas asjakohased.
(94)
Olgu märgitud, et äriühing jättis tähelepanuta asjaolu, et FSA (19) ja AMF (20) on sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid, kuid väärtpaberikomitee on ministeeriumi tasandil valitsusasutus, mis tegutseb vahetult riiginõukogu (21) alluvuses. Riiginõukogu on riigivõimu kõrgeim täitevorgan, samuti riigi kõrgeim valitsusasutus (22). Tegemist on veel ühe näitega, mis kinnitab riigi aktiivset sekkumist Hiina alumiiniumituru reguleerimisse. Seoses vastavusega G20 põhimõtetele esitas äriühing lihtsalt väite, jättes viidatud põhimõtted tegelikult täpsustamata. Seda arvestades lükati väide tagasi.
(95)
Peale selle ei nõustunud üks äriühing komisjoni seisukohaga, et arbitraaž Londoni metallibörsi või muude turgude kui ülemaailmse võrdlusaluse ning Shanghai börsi hindade vahel ei ole praktiliselt võimalik, mistõttu börs tegutseb maailmaturgudest isoleerituna.
(96)
Tuleb märkida, et see läheb vastuollu äriühingu tõdemusega Shanghai börsi ja Londoni metallibörsi hindade erinevuse kohta ajavahemikul, kui Shanghai börsi hinnad oli kõrgemad kui Londoni metallibörsi hinnad, väites, et Hiina tootjad maksid sellel ajavahemikul alumiiniumtoodete eest rohkem kui liidu tootjad.
(97)
Lisaks väitis äriühing, et alates 2010. aastast hakkas Shanghai börs lubama alumiiniumi füüsilist tarnimist tolliladudesse Shanghai vabakaubandustsoonis. Järelikult ei ole see väide vastuolus komisjoni hinnanguga, et füüsilised tarned võivad toimuda üksnes Hiinas asuvasse Shanghai börsi tunnustatud lattu erinevalt rahvusvahelistest börsidest, kust tarnitakse kaupa üle kogu maailma, vaid pigem kinnitab seda.
(98)
Väideti ka, et Shanghai börs on futuuriturg ja et alumiiniumi futuurilepingutega on Shanghai börsil kaubeldud alates 1991. aastast, ning seda arvestades tegi komisjon eksliku järelduse, et Shanghai börsil ei müüda tuletisinstrumente.
(99)
Kahtlemata on Shanghai börs futuuriturg. Kuid futuurilepingud, millega Shanghai börsil kaubeldakse, täidetakse füüsilise tarne kaudu. Tuletistooted ilma füüsilise tarnimiseta, st neid ei ole tegelikult teostatud, vaid on müüdud enne nende tarnimistähtaega, on Hiinas piiratud ja seetõttu on Shanghai börs pelgalt füüsiliste tehingute platvorm, mis isoleerib Hiina alumiiniumituru.
(100)
Peale muu väideti, et komisjoni põhjendused seoses käibemaksu/maksusoodustuste ning esmase alumiiniumi varumise meetmete mõjuga jalgrataste hinnakujundusele on majanduslikult kaheldavad ja ebapiisavalt läbi mõeldud.
(101)
Arvestades, et äriühing ei selgitanud, millised aspektid komisjon oma analüüsis tähelepanuta jättis, ega esitanud ka täiendavaid põhjendusi, ei olnud komisjonil võimalik arvamust avaldada.
(102)
Lisaks väideti, et Hiina tööstuspoliitika ja liidu poliitika sarnanevad teineteisega ning et komisjon ei ole tõestanud, et Hiina tööstuspoliitika avaldab mingit otsest või olulist mõju Hiina jalgrattaid eksportivate tootjate sisendit käsitlevatele otsustele, jalgrataste tootmisele või müügile.
(103)
Sellega seoses olgu märgitud, et jäi selgusetuks, millistele liidu poliitikavaldkondadele äriühing viitas, seetõttu ei saa komisjon selle väite kohta arvamust avaldada. Seoses väitega, et Hiina tööstuspoliitika märkimisväärne mõju Hiina jalgrattaid eksportivate tootjate sisendit käsitlevatele otsustele ning jalgrataste tootmisele või müügile jäi tõestamata, tuleb märkida, et Hiina alumiiniumisektori viisaastakuplaani olemasolu, isoleeritud börsil kaubeldava alumiiniumihinna moonutused olukorras, kus alumiinium moodustab 20-25 % jalgratta valmistamise kogukuludest, osutavad selgele seosele Hiina tööstuspoliitika ja Hiina jalgrattaid eksportivate tootjate sisendit käsitlevate otsuste, jalgrataste tootmise ja müügi vahel.
(104)
Samuti väideti, et komisjon ei pidanud kinni algmääruses sätestatud kolme kuu pikkusest tähtajast. Sellega seoses olgu märgitud, et Hiina eksportijate väga vähese koostöö tõttu tegi komisjon täiendavaid jõupingutusi koostöö suurendamiseks, võttes ühendust suure arvu teiste eksportijatega, kes tehti kindlaks hiljem uurimise käigus. Selle tõttu ei olnud võimalik turumajandusliku kohtlemise võimaldamist ettenähtud aja jooksul menetleda. Lisaks sellele tuleb meenutada, et Üldkohus (23) otsustas hiljuti, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamine, mis otsustatakse väljaspool algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kolme kuu pikkust tähtaega, ei ole iseenesest piisav dumpinguvastaseid meetmeid kohaldava määruse kehtetuks tunnistamiseks. Olgu veel märgitud, et algmääruse artikli 2 lõike 7 vahepeal muudetud sätete kohaselt viib komisjon turumajandusliku kohtlemise menetlust läbi ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul ja et selline menetlus viiakse tavapäraselt läbi seitsme kuu jooksul, kuid igal juhul mitte kauem kui kaheksa kuu jooksul pärast uurimise algatamist (24). Seda muudatust kohaldatakse kõikide uute ja lõpetamata/käimasolevate uurimiste suhtes, kaasa arvatud käesolev uurimine. Otsused tehti kaheksa kuu jooksul alates algatamiskuupäevast.
(105)
Arvestades eespool esitatud teavet, lükati kolme kuu pikkuse tähtaja ületamist käsitlev kaebus tagasi.
1.3. Huvitatud isikute taotlus
(106)
Üks huvitatud isik nõudis ka liitu eksportimise peatanud Hiina tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluste analüüsimist. Väideti, et need tootjad peatasid ekspordi liitu üksnes dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise tõttu alates 2005. aastast.
(107)
Sellega seoses rõhutatakse, et järeldused dumpingu ja kahju kohta hõlmavad uurimisperioodi, mille pikkus kehtestati kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. See tähendab, et eksportivatelt tootjatelt normaalväärtuse määramiseks kogutud andmed ja ekspordihinnad on seotud üksnes selle ajavahemikuga. Turumajandusliku kohtlemise analüüs viidi läbi, et määrata Hiina eksportivate tootjate jaoks kindlaks normaalväärtus, mida seejärel võrreldakse samal ajavahemikul kehtinud ekspordihinnaga. Kui tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul, ei olnud võimalik kindlaks teha ekspordihinda ega arvutada dumpingumarginaali. Seda arvestades ei ole põhjust uurida turumajanduslikku kohtlemist tootjate puhul, kes ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul. Sellele vaatamata tuletatakse meelde, et kõikidel eksportivatel tootjatel on võimalus taotleda vahepealset läbivaatamist nende olukorra ümberhindamiseks algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt ja et nendel eksportivatel tootjatel, kes ei ole toodet eksportinud uurimisperioodi jooksul, millele meetmed tuginevad, on võimalik taotleda „uue eksportija läbivaatamist” sama määruse artikli 11 lõike 4 kohaselt.
(108)
Edasi viitas huvitatud isik oma taotluses ka Brosmanni kohtuasjale (25) Euroopa Kohtus, andes mõista, et selle alusel tuleks Hiina tootjatel lubada esitada turumajandusliku kohtlemise taotlused, isegi kui nad ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu kõnealuse uurimisperioodi jooksul. Olgu märgitud, et kohtuotsus ei käsitle olukorda, kus turumajanduslikku kohtlemist taotlevad eksportivad tootjad, kes ei eksportinud uurimisperioodi jooksul, ning seetõttu pole juhtum käesoleva uurimise kontekstis asjakohane.
(109)
Sellest tulenevalt lükati taotlus tagasi.
(110)
Esitati ka väide, et uurimisperioodil liitu mitte eksportivate äriühingute jaoks tuleks ekspordihinnad määrata algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt, st mis tahes muul mõistlikul alusel.
(111)
Seoses sellega olgu märgitud, et algmääruse artikli 2 lõikes 9 ei ole sätestatud, et asjaomase riigi tootjate jaoks tuleb arvutada ekspordihind, kui nad liitu ühtegi toodet ei eksportinud. Vastupidi, algmääruse artikli 2 lõige 9 viitab imporditud toote edasimüügi hinnale kui ekspordihinna arvutamise alusele ja kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulude kohandamisele, mis näitab, et import liitu tegelikkuses toimus. Selle sätte esimeses lauses osutatud „mis tahes muu mõistlik alus” viitab konkreetsetele juhtumitele, mille puhul ei olnud võimalik kohaldada eelmisi nimetatud meetodeid. See ei muuda asjaolu, et artiklis osutatakse sellele, et uurimisperioodi jooksul toimus import liitu.
1.4. Järeldus
(112)
Eespool esitatu põhjal ilmneb, et ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina eksportijate kontsern ei suutnud näidata, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu järeldati, et kõikide kontsernide turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleb tagasi lükata.
2. Individuaalne kohtlemine
(113)
Euroopa Parlament ja nõukogu muutsid määrusega (EL) nr 765/2012 (26), mis jõustus 6. septembril 2012, algmääruse artikli 9 lõiget 5. Määruse (EL) nr 765/2012 artikliga 2 sätestati, et muudatust kohaldatakse üksnes nende uurimiste suhtes, mis algatatakse pärast määruse jõustumist. Järelikult, kuna käesolev uurimine algatati 9. märtsil 2012, ei kohaldata muudatust käesoleva uurimise suhtes.
(114)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse sättega hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud, et vahetuskursi ümberarvestused tehakse turukursi alusel ja et riigi mis tahes sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse erinevaid tollimaksumäärasid.
(115)
Kolm koostööd tegevat eksportijate kontserni, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist, juhul kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Kättesaadava teabe alusel tehti kindlaks, et kõik kolm Hiina eksportijate kontserni vastavad kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele.
3. Normaalväärtus
3.1. Võrdlusriik
(116)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb normaalväärtus eksportivate tootjate jaoks, kellele pole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, teha kindlaks omamaise turu hindade alusel või arvutada võrdlusriigi normaalväärtuse alusel.
(117)
Komisjon tegi algatamisteates ettepaneku valida selleks eesmärgiks välja Mehhiko, keda kasutati võrdlusriigina eelmises Hiina Rahvavabariiki käsitlevas uurimises.
(118)
Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada soovitatud võrdlusriigi kohta arvamus.
(119)
Üks huvitatud isik väitis, et Mehhiko ei ole kõige sobivam võrdlusriik ja et Taiwan oleks parem valik, sest Taiwan on suur jalgrattatootja, kellel on Hiinaga rohkem ühiseid jooni kui Mehhikol ja keda kasutades saadakse tõenäoliselt usaldusväärsem normaalväärtus.
(120)
Komisjon püüdis saavutada koostööd 15 riigiga, need olid Bangladesh, Filipiinid, India, Indoneesia, Kambodža, Kanada, Malaisia, Mehhiko, Norra, Sri Lanka, Tai, Taiwan, Tuneesia, Türgi ja USA.
(121)
Komisjon sai vastused küsimustikule ainult kolmelt Mehhiko jalgrattatootjalt, kes olid ka nõus vastuste kontrollimisega oma valdustes. Teised äriühingud ühestki riigist, kellega ühendust võeti, koostööd ei teinud. Kolme kõnealuse tootja omamaine müük moodustas rohkem kui 30 % Mehhiko turul pakutud toodangust, mis oli 2011. aastal hinnanguliselt umbes 1,7 miljonit tooteühikut. Leiti üle 14 tootja ja mitu importijat, kes tegutsesid konkurentsi tingimustes. 2011. aastal imporditi jalgrattaid peamiselt Hiinast (üle 60 %) ja Taiwanist (20 %). Nimetatud impordi osakaal omamaisel turul oli umbes 5 % (allikas: ANAFABI, Mehhiko jalgrattatootjate liidu aastaaruanne).
(122)
Mehhiko turu iseloomustus vaatlusaluse toote, ettevõtjate arvu, siseturu konkurentsi ja tootmisprotsessi iseloomu põhjal kinnitas, et Mehhiko on endiselt asjakohane võrdlusriik. Eeltoodut arvesse võttes võib Mehhiko turgu pidada tüüpiliseks ja konkurentsil põhinevaks. Seetõttu tehti järeldus, et Mehhiko on nõuetekohane võrdlusriik.
3.2. Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis
(123)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tehti normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel, nagu näidatakse allpool.
(124)
Uurimine näitas, et vaatlusalust toodet müüdi Mehhiko siseturul tüüpilises koguses.
(125)
Lisaks sellele analüüsiti, kas omamaist müüki võiks käsitada algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(126)
Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind oli võrdne tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.
(127)
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.
(128)
Uurimise käigus ei leitud ühtki tooteliiki, mille puhul oleks toimunud mittetulutoov müük.
4. Ekspordihind
(129)
Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinna määramisel aluseks tegelikult makstud või makstav ekspordihind.
(130)
Juhtudel, kui müük toimus seotud importija või edasimüüja kaudu, arvutati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle jaehinna põhjal, millega seotud importija/edasimüüja tooted esimesele sõltumatule ostjale liidus edasi müüs. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija/edasimüüja sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija/edasimüüja tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportivate tootjate seotuse tõttu seotud importija/edasimüüjaga.
(131)
Nagu selgitatud põhjendustes 63 ja 64, keeldus Giant China esitamast komisjoni talitustele vajalikku teavet kontserni struktuuri kohta ning olulist teavet vaatlusaluse toote liitu suunatud tootmise, ekspordi müügimahu ja hindade kohta uurimisperioodil Jinshan Development and Construction Ltd kontserni (edaspidi „Jinshani kontsern”) kuuluvate äriühingute osas, mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga Hiinas, ning selle tõttu kohaldati ekspordihinna kindlaks määramiseks algmääruse artikli 18 lõiget 1.
(132)
Giant China esitas vastuväited algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise kohta seoses turumajanduslikust kohtlemise võimaldamisest keeldumisega ja samuti seoses kättesaadavate faktide kasutamisega ekspordihinna kindlakstegemiseks. Äriühing väitis, et komisjoni küsitud teave ei olnud dumpingumarginaali kindlakstegemiseks vajalik. Seoses sellega väitis Giant China, et Hiinas asuvalt Jinshani kontsernilt nõutud teave ei olnud vajalik turumajandusliku kohtlemise hindamise jaoks ega ekspordihinna arvutamiseks, sest ta oli vaid kaudselt seotud Giant China ja sellega seotud äriühingutega (edaspidi „Gianti kontsern”).
(133)
Uurimine kinnitas siiski, et üks Giant China tütarettevõtetest, mis uurimisperioodi teatud ajal aktiivselt tootis ja eksportis vaatlusalust toodet liitu, nimelt Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (edaspidi „GP”), oli Jinshani kontserniga seotud ühise osaluse, struktuuriliste ja haldusseoste kaudu ning see kontsern oli seotud vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga. Kuna Jinshani kontserni kuuluvad äriühingud, mis olid seotud vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga Hiinas, ei tagastanud turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi ega vastanud dumpinguvastasele küsimustikule, ei olnud võimalik hinnata Jinshani kontserni toodangu ja toote müügi mõju GP ekspordihinna määramisele ja sellest tulenevalt ka Gianti kontsernile tervikuna. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c nõuetele vastavust ei olnud võimalik edasi uurida. Arvestades koostöö puudumist selles valdkonnas, tuli Giant China väide tagasi lükata.
(134)
Lisaks sellele väitis Giant China, et eksportiva tootja individuaalse marginaali arvutamisel ei ole mingit vajadust võtta arvesse teiste eksportijate hinnaandmeid, välja arvatud juhul, kui Gianti kontsern ja Jinshani kontsern moodustavad ühe majandusüksuse, arvestades olemasolevaid tihedaid rahanduslikke, kaubanduslikke ja haldusalaseid sidemeid.
(135)
Toimikus olevad andmed toetasid järeldust, et GP ja Jinshani kontsern on seotud ja tihedalt ühendatud osaluse, struktuuriliste ja haldusseoste kaudu. Kuna täielik ülevaade kõikide GPga seotud isikute, eriti Hiina jalgrattaid eksportivate Jinshani kontserni tütarettevõtetest tootjate kohta puudus, ei ole võimalik täielikult ja usaldusväärselt välja arvutada ekspordihinda ja selle põhjal kindlaks teha GP suhtes kohaldatavat individuaalset marginaali ning lõpptulemusena Gianti kontserni kui terviku suhtes kohaldatavat marginaali.
(136)
Veel väideti, et teabenõue kujutas endast Giant China jaoks ebamõistlikku koormust ja et äriühing panustas uurimisse nii hästi, kui suutis. Sellega seoses olgu märgitud, et kuni lõppjärelduste avalikustamiseni ei esitatud ühtki tõendit, mis oleks näidanud Giant China vähimaidki pingutusi turumajandusliku kohtlemise taotlusvormis nõutud andmete kogumiseks ja dumpinguvastasele küsimustikule vastamiseks Jinshani kontserni kuuluvate äriühingute kohta, mis on kaasatud vaatlusaluse toote valmistamisse ja müüki. Uurimise ajal väitis Giant China, et nõutud teabe kogumine on ebavajalik, kuid ei kaevanud, et sellise teabe kogumine oleks põhjendamatult koormav. Giant China esitas tõendid väidetavate jõupingutuste kohta alles pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ehk etapis, kus esitatud teavet ei olnud enam võimalik kontrollida. Seepärast ei olnud seda teavet võimalik arvesse võtta.
(137)
Giant China väitis, et võimalike dumpinguvastaste meetmete kohaldamisest kõrvalehoidmise risk, nagu näiteks tootmise ümbersuunamine kahe kontserni vahel, oli olematu, sest ainsana kaht kontserni ühendav GP lõpetas septembris 2011 kogu tegevuse. Sellega seoses olgu märgitud, et GP eksisteeris ettevõttena uurimisperioodi lõpus, mida kinnitas ka Giant China. Seetõttu oleks olnud võimalik tootmistegevust hiljem igal ajal uuesti alustada, mistõttu väide, et GP lõpetas kogu tegevuse septembris 2011, ei ole asjakohane. Lisaks sellele väitis Giant China, et kõrvalehoidmise riski oleks olnud võimalik tasakaalustada muul viisil, näiteks põhjendustes 276 ja 277 osutatud järelevalveklausli kaudu. Sellega seoses tuleks märkida, et järelevalveklauslit kohaldatakse ainult sõltumatute äriühingute suhtes, seega pole seonduvad riskid samalaadse iseloomuga ja samasuguseid meetmeid ei oleks olnud võimalik kohaldada.
(138)
Edasi väitis Giant China, et GP valdustes Hiinas oleks tulnud läbi viia kohapealne kontroll, et kontrollida GP tootmis- ja müügitegevust pärast 2011. aasta septembrit. Sellega seoses olgu märgitud, et GP tegevuse lõppemist pärast 2011. aasta septembrit ei peetud oluliseks asjaoluks. Isegi kui see oleks vastanud tegelikkusele, oleks GP võinud jalgrattatootmist ja müügitegevust igal ajal uuesti alustada ning kontrollkäik koha peale ei oleks seda riski vähendanud.
(139)
Täiendavalt esitas Giant China teatud tõendid, mis näitasid, et Gianti kontserni osalus GPs müüdi 30. märtsil 2013. Siiski tuleb märkida, et see tehing toimus pärast uurimisperioodi ja arvestades, et uurimine on jõudnud lõppjärku, ei ole see teave kontrollitav ega ole ka käesoleva uurimise raamistikus asjakohane. Juhul kui Giant peaks taotlema olukorra läbivaatamist osaluse müügi järel, võib seda kaaluda algmäärusega ette nähtud aja jooksul.
(140)
Giant China esitas samas taotluses muid selgitusi komisjoni hinnangu kohta, millega põhjendati algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamist. Kuid need väited ei olnud piisavalt kaalukad komisjoni esialgse hinnangu muutmiseks.
(141)
Seda arvestades kinnitatakse järeldused algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise kohta Gianti kontserni suhtes.
5. Võrdlus
(142)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et võtta arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Asjakohaseid kohandusi tehti seoses kaudsete maksude, allahindluste, kaubandusliku tasandi, transpordi, kindlustuse, käitlemise ja lisakuludega, pakendamise, laenukuludega, panga- ja komisjonitasudega kõikidel juhtudel, kui neid peeti mõistlikuks ja täpseks ning kui tõendid neid kinnitasid.
6. Dumpingumarginaal
6.1. Koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks
(143)
Kolme koostööd tegeva äriühingu puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks koostööd tegevate Mehhiko tootjate kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga äriühingu liitu suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.
(144)
Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:
Ärihing
Dumpingumarginaal
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. Kõikide teiste eksportivate tootjate jaoks
(145)
Võttes arvesse Hiina väga vähest koostööd, nagu osutatakse põhjendustes 22 ja 24, ei saa järeldusi koostööd tegevate äriühingute kohta pidada riigile tüüpiliseks. Seetõttu ei ole võimalik kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatavat üleriigilist dumpingumarginaali muuta.
(146)
Seda arvestades jäetakse määrusega (EÜ) nr 1095/2005 kehtestatud üleriigiline dumpingumarginaal 48,5 % muutmata.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(147)
Samasugust toodet valmistab liidus hinnanguliselt umbes 380 teadaolevat tootjat. Lisaks sellele andsid endast teada kuus liidu tootjate üleriigilist ühendust.
(148)
Kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas liidu tootjatelt ja riigisisestelt ühendustelt kogutud andmeid, samuti komisjonile kättesaadavaid statistilisi andmeid tootmise kohta, kasutati selleks, et määrata kindlaks liidu kogutoodang, mille suuruseks oli uurimisperioodil umbes 11 miljonit jalgratast.
(149)
Liidu tootjad, kes annavad liidu kogutoodangu, moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ja seetõttu viidatakse neile edaspidi kui „liidu tootmisharule”.
(150)
Nagu eespool selgitati, moodustati koostööd tegevate liidu tootjate suure arvu tõttu valim kaheksast liidu tootjast, kelle kogutoodang ja -müük moodustab umbes 25 % liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodangust ja -müügist uurimisperioodil. Kõik valimisse kaasatud liidu tootjad said kasu põhjenduses 1 kirjeldatud maksuvabastuskava alusel.
E. LIIDU TURU OLUKORD
1. Liidu tarbimine
(151)
Liidu tootmisharu müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest väljavõttelise uuringu vormidele ning liidu jalgrattatootjate erinevatelt ühendustelt kogutud andmete põhjal.
(152)
Liidu tarbimine määrati kindlaks kõigi liidu tootjate läbimüügi põhjal liidu turul vastavalt põhjenduses 151 esitatud hinnangule ning Eurostatilt saadud kõigi riikide impordiandmete põhjal.
(153)
Liidu kogutarbimine langes 22 459 062 ühikult 2008. aastal 20 116 602 ühikuni uurimisperioodil, täpsemalt 10 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul. Peamiselt mõjutas seda 8 % suurune langus ajavahemikul 2008-2009, sest edaspidi jäi tarbimine stabiilseks ja vähenes uurimisperioodil üsna vähe (2 % võrra). 2009. aastal mõjutas turgu eelkõige majanduskriis ja sellest alates ei ole tarbimise maht taastunud. Täiendav langus 2011. aastal oli põhjustatud peamiselt tarbijate ettevaatlikust suhtumisest kulutamisse sel ajal valitsenud majanduskliimas.
Tabel 1
Tarbimine
2008
2009
2010
2011
Maht (ühikutes)
+
koguimport
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
liidu toodangu müük liidu turul
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
tarbimine
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indeks (2008 = 100)
100
92
92
90
Allikas:
Eurostat, küsimustiku vastused
2. Import Hiina Rahvavabariigist
2.1. Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(154)
Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht tehti kindlaks Eurostati esitatud statistiliste andmete alusel. Hiinast pärit impordi maht vähenes ajavahemikul 2008-2009 järsult, vastavalt 941 522 ühikult 597 339 ühikule, st 37 % võrra. 2010. aastal import kasvas, kuid see vähenes uurimisperioodil uuesti ning jõudis 581 459 ühikuni. Hiinast saabuva impordi märkimisväärne vähenemine langes kokku majanduskriisiga ja import ei ole siiani endist taset saavutanud. Kokku vähenes Hiina import vaatlusaluse perioodi jooksul 38 % võrra.
(155)
Ka Hiina turuosa vähenes 4,2 protsendilt 2008. aastal kuni 2,9 protsendini uurimisperioodil. Turuosa vähenemist tasakaalustas osaliselt liidu tarbimise langus.
(156)
Siiski olgu rõhutatud, et Hiina impordi suhteliselt väikest ja vähenevat turuosa tuleb vaadelda põhjendustes 14 ja 15 osutatud paralleelselt läbiviidava kõrvalehoidmise uurimise järelduste kontekstis (vt põhjendused 223 ja 224).
Tabel 2
Import Hiina RVst
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Impordi maht asjaomasest riigist (ühikutes)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indeks (2008 = 100)
100
63
67
62
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Allikas:
Eurostat
3. Vaatlusaluse impordi hinnad
3.1. Hindade areng
(157)
Määrusega (EÜ) nr 1095/2005 on kehtestatud, et Eurostati andmeid võib ainult piiratud ulatuses kasutada dumpinguhinnaga impordi hinnasuundumuste kindlaksmääramiseks 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul järgmistel põhjustel.
(158)
Eurostati andmetel põhinevate impordihindade puhul ei ole arvesse võetud erinevaid tooteliike ja vaatlusaluse toote erinevate tooteliikide olulisi hinnaerinevusi. Toote keskmiseid hindu riigis mõjutab oluliselt konkreetse riigi tootevalik. Pealegi, kui võrrelda koostööd tegevate eksportijate importi mudelite kaupa isegi sama tooteliigi lõikes, ilmnevad olulised hinnaerinevused sõltuvalt jalgratta komponentidest. Seetõttu ei sobi Eurostati hindu käsitlevad andmed järelduste tegemiseks käesoleva uurimise puhul. Eurostati impordihindu Hiina kohta, mis on edaspidi esitatud indekseeritud kujul, võib kasutada üksnes hinnasuundumuste näitajana, kuid neid ei saa kasutada erinevate riikide ja liidu müügihindade võrdlemiseks.
(159)
Eurostati andmete kohaselt suurenesid Hiinast pärit impordi kaalutud keskmised hinnad, mida siin esitatakse indeksina, vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt, nagu tabelis 3 näidatud. Aga teadmata, mis tüüpi jalgrattaid Hiinast imporditi ja kas tootevalik aastate lõikes muutus, ei saa teha mingeid järeldusi.
Tabel 3
Hiina RVst pärit impordi hind
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit impordi hind
Indeks (2008 = 100)
100
173
217
214
Allikas:
Eurostat
3.2. Hinna allalöömine
(160)
Hinna allalöömise ulatus koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle puhul tehti kindlaks dumpingu olemasolu, arvutati tegeliku kontrollitud ekspordihinna (CIF-hind liidu piiril) alusel nii koos dumpinguvastase tollimaksuga kui ka ilma selleta. Liidu tootmisharu asjakohased müügihinnad olid sõltumatutele klientidele liidus toimunud müügi hinnad, mida oli vajaduse korral kohandatud tehasehinna tasandile. Uurimisperioodi jooksul tuvastati küsimustikus määratletud erinevate tooteliikide põhjal hinna allalöömist ainult ühe eksportiva tootja puhul, mis moodustas 61 % ilma dumpinguvastase tollimaksuta ja 44 % koos dumpinguvastase tollimaksuga.
(161)
Arvestades et Hiina eksportivate tootjate koostöövalmidus oli väga vähene ja koostööd tegevate äriühingute kohta tehtud järeldusi ei saanud pidada riigile tüüpiliseks ning samuti asjaolu, et Eurostati andmetel põhinevaid keskmisi hindu ei saanud võrdluseks kasutada, otsustati riigiülese hinna allalöömise taseme kindlaksmääramisel Hiina puhul võrdlusalusena kasutada põhjenduses 3 märgitud määrusega (EÜ) nr 1095/2005 lõpetatud viimase aegumise läbivaatamise ajal kindlaks tehtud hinna allalöömise tasemeid, sest muu usaldusväärne teave polnud kättesaadav, st 53 % pärast dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist ja 39 % koos tollimaksuga.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(162)
Nagu osutatud põhjendustes 8, 9 ja 10, analüüsiti käesoleva uurimise käigus võimalikke muutusi liidu tootmisharu olukorras, mis õigustaksid vajadust kahju kohta tehtud järeldusi vahepealse läbivaatamisega ümber hinnata. Uurimise tulemused kinnitasid, et i) jalgrataste tootmine liidus järgib ülemaailmset suundumust ja seisneb kliendi nõudmiste põhjal välja töötatud ja erinevatest päritolukohtadest sisse ostetud jalgrattaosade töömahukas kokkupanekus; ii) uurimine tõestas, et liidu tootmisharu tegi tootmiskulude vähendamise eesmärgil jätkuvalt pingutusi koosteprotsessi automatiseerimiseks ja lihtsustamiseks. Lisaks sellele said mõned liidu tootjad kasu Kesk- ja Ida-Euroopa suhteliselt madalatest tööjõukuludest võrreldes vahepealse läbivaatamise uurimisperioodiga. Komisjonile kättesaadav tootmisstatistika kinnitas seda suundumust; iii) uurimise käigus leidis kinnitust alumiiniumisulami eelistamine toorainena, samal ajal kui teras jäi peamiseks sisendiks madalama hinnaga mudelite ja lastejalgrataste puhul. Neid muutusi arvestades uuriti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda allpool kirjeldatud viisil.
(163)
Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu seisundile.
(164)
Kahju analüüsimiseks tehti kindlaks järgmised kahjunäitajad:
-
makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, majanduskasv, dumpingumarginaalide ulatus ja viimase dumpingu mõjust taastumine) analüüsiti kogu liidu tootmisharu tasandil kõikide liidu tootjate puhul liidu tootjate üleriigiliste ühenduste ja individuaalsete liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Võimaluse korral ristkontrolliti nimetatud tegureid üldiste asjakohaste ametlike statistiliste andmete suhtes;
-
mikromajanduslike näitajate (varud, ühiku müügihind, tootmiskulu, rahavoog, kasumlikkus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja töötasud) analüüs viidi läbi valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil nende esitatud teabe alusel.
a) Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(165)
Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu toodang pidevalt ning kiiremas tempos kui liidu tarbimine, nagu näidatakse põhjenduses 153 esitatud tabelis 1. Täpsemalt langes toodang 13 541 244 ühikult 2008. aastal 11 026 646 ühikuni uurimisperioodil ehk toodang vähenes 19 % võrra.
Tabel 4
Liidu kogutoodang
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
Toodang
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indeks (2008 = 100)
100
94
86
81
Allikas:
küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
(166)
Tootmisvõimsus kahanes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 5 % võrra, mida osaliselt tasakaalustab tootmisvõimsuse rakendamise määra langus 19 % võrra. Viimane langes samal ajavahemikul 14 protsendipunkti võrra, jõudes uurimisperioodil 74 protsendini.
Tabel 5
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
Tootmisvõimsus
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
95
Tootmisvõimsuse rakendamine
86 %
82 %
77 %
74 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
90
86
Allikas:
küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
b) Müügimaht
(167)
Üldiselt vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul samamoodi nagu liidu tarbimine, langus oli 9 % vaatlusaluse perioodi jooksul, 12 441 446 ühikult 2008. aastal 11 276 240 ühikuni uurimisperioodil. Ajavahemikul 2009-2010 müügi langus jätkus, samal ajal kui tarbimine jäi stabiilseks, mida kajastab liidu tootmisharu turuosa kaotus 2010. aastal, nagu näidatakse põhjenduses 168 esitatud tabelis 7. Uurimisperioodil suurenes müügimaht uuesti, kuid see ei saavutanud 2008. aasta taset.
Tabel 6
Liidu tootmisharu müük liidus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indeks (2008 = 100)
100
93
88
91
Allikas:
küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
c) Turuosa
(168)
Liidu tootmisharu hõivatud turuosa suurenes 55,4 protsendilt 2008. aastal 56,1 protsendini uurimisperioodil, mis tähendab suurenemist 0,7 protsendipunkti võrra uurimisperioodi jooksul. See väike kasv 0,7 protsendipunkti vaatlusalusel perioodil hõlmas ka märkimisväärse languse 56,4 protsendilt 2009. aastal 52,9 protsendini 2010. aastal. Liidu tootmisharu turuosa üldist suurenemist müügimahtude languse taustal (vt põhjendus 167), saab selgitada üldise tarbimise vähenemisega (vt põhjendus 153).
Tabel 7
Liidu tootmisharu turuosa
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu turuosa (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indeks (2008 = 100)
100
102
96
101
Allikas:
küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
d) Tööhõive ja tööviljakus
(169)
Otsene tööhõive vähenes 17 % võrra 14 197 töötajalt 2008. aastal 11 783 töötajani uurimisperioodi jooksul. Vähenemine oli tingitud tootmismahu langusest.
(170)
Üldiselt vähenes tootlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul 2 % võrra. Tootmise langus aastatel 2008-2009 koosmõjus püsiva tööhõivega samal ajavahemikul põhjustas tootlikkuse vähenemise aastatel 2008-2009. Sellele järgnes tootlikkuse kasv aastatel 2009-2010, mis on selgitatav tööstuse ümberkorraldamisega ning tõhusamatesse tootmisprotsessidesse tehtud investeeringutega samal ajavahemikul. Edasine tootmismahu langus uurimisperioodil koos tööhõive aeglasema vähenemisega tõi veel kord kaasa tootlikkuse vähenemise uurimisperioodil.
Tabel 8
Koguandmed liidu töötajate ja tootlikkuse kohta
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Töötajate arv
14 197
14 147
12 067
11 783
Indeks (2008 = 100)
100
100
85
83
Tootlikkus (ühikut aastas)
954
903
968
936
Indeks (2008 = 100)
100
95
102
98
Allikas:
küsimustiku vastused, asjakohane ametlik statistika
e) Majanduskasv
(171)
Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine 10 % võrra. Liidu tootmisharu turuosa jäi suhteliselt muutumatuks (suurenedes väga vähe, st 0,7 protsendipunkti vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu on näidatud põhjenduses 168). Langus liidu turul viitab sellele, et liidu tootjatel polnud mingit võimalust majanduskasvust kasu saada.
f) Dumpingumarginaali ulatus
(172)
Hiina RV poolne dumping jätkus uurimisperioodi jooksul, nagu selgitatud põhjendustes 143-145. Arvestades Hiina RV ulatuslikku kasutamata võimsust (vt põhjendust 203) ning kindlaks tehtud kõrvalehoidmist (vt põhjendusi 223 ja 224), ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tähtsusetuks.
g) Taastumine varasemast dumpingust
(173)
Analüüsiti liidu tootmisharu taastumist varasema dumpingu mõjust. Jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu oodatud taastumist varasema dumpingu mõjust ei olnud toimunud, mida näitas eelkõige püsivalt vähene kasumlikkus ja tootmisvõimsuse rakendamise langus. Liidu tootmisharu taastumist takistasid ka kindlaks tehtud kõrvalehoidmised meetmetest (vt põhjendused 223 ja 224).
h) Varud
(174)
Liidu tootjate jalgrataste varud moodustasid uurimisperioodi lõpuks 517 977 ühikut, mis on võrreldes 2008. aasta varude tasemega üldiselt stabiilne näitaja, vaatamata vähenemisele 25 % võrra aastatel 2008-2009.
(175)
Teatavate liidu tootjate varud olid väga väikesed, sest nad müüsid kogu oma toodangu seotud äriühingutele enda vastava kontserni sees. Lisaks selgus, et liidu tootjad täidavad peamiselt klientide tellimusi. Varude dünaamika vaatlusaluse perioodi jooksul oli kõigi nende tegurite tõttu moonutatud ja seetõttu ei saa seda näitajat pidada oluliseks.
Tabel 9
Varud
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Maht (ühikutes)
Lõppvarud
519 832
390 398
522 779
517 977
Indeks (2008 = 100)
100
75
101
100
Allikas:
küsimustiku vastused
i) Müügihinnad ja kulud
(176)
Keskmine tehasehind liidus jäi vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks, vaatamata suurenemisele 3 % võrra aastatel 2008-2009. Uurimisperioodil langes müügihind uuesti 2008. aasta tasemele.
Tabel 10
Ühiku müügihind liidus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühiku müügihind liidus (eurot/tk)
144
149
146
144
Indeks (2008 = 100)
100
103
102
100
Allikas:
küsimustiku vastused
(177)
Tootmiskulu arvutati liidu tootjate valmistatud samasuguste toodete kõikide tooteliikide kaalutud keskmise alusel. Tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral, 2 % võrra, nagu on näidatud tabelis 11.
Tabel 11
Ühiku tootmiskulu
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühiku tootmiskulu (eurot/tk)
141
147
146
145
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
102
Allikas:
küsimustiku vastused
j) Kasumlikkus
(178)
Kasumlikkuse tasemed tehti kindlaks sõltumatutele klientidele toimunud müügi alusel. Liidu tootmisharu oli nullkasumi lähedal 2010. aasta ning uurimisperioodi vahel. Üldiselt vähenes kasumlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul 1,9 protsendilt 2008. aastal - 0,1 protsendini uurimisperioodil.
Tabel 12
Kasumlikkus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
98
Allikas:
küsimustiku vastused
k) Investeeringud ja investeeringutasuvus
(179)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt, 16 % võrra, suurenedes 7 952 150 eurolt 2008. aastal 9 263 184 euroni uurimisperioodi jooksul. See kajastab liidu tootmisharu järjekindlaid püüdlusi tõhustada tootmisprotsessi ja jääda konkurentsivõimeliseks.
(180)
Investeeringutasuvus muutus samamoodi nagu kasumlikkus. 2008. aastal oli investeeringutasuvus positiivne (14 %), kuid langes kuni - 1 protsendini uurimisperioodi jooksul.
Tabel 13
Investeeringud ja investeeringutasuvus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indeks (2008 = 100)
100
118
243
116
Investeeringutasuvus
14 %
11 %
2 %
-1 %
Allikas:
küsimustiku vastused
l) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(181)
Rahavoog tegi läbi samasuguse arengu nagu kasumlikkus, kuid jäi positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Andmed on esitatud allpool tabelis 14 protsendina käibest.
(182)
Ainult suurematesse kontsernidesse kuuluvad liidu tootjad ei teatanud märkimisväärsetest raskustest kapitali kaasamisel. Väljaspool suuri kontserne tegutsevad liidu tootjad teatasid järjest pingelisemast finantsolukorrast, mis oli seotud madala kasumlikkuse ja halvenevate äritingimustega nii tarnijate kui ka klientide puhul. Kapitali kaasamise võimet pärssisid veel pankade kõhklused rahastada jalgrattaturgu valitsevas majanduskliimas.
Tabel 14
Rahavoog
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Rahavoog
3,2 %
3,1 %
1,8 %
1,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
99
98
Allikas:
küsimustiku vastused
m) Töötasud
(183)
Vaatlusaluse perioodi jooksul jäid tööjõukulud töötaja kohta üldjoontes stabiilseks, suurenemine toimus ainult 2009. aastal. See oli tingitud peamiselt personali arvu vähendamisest, mille puhul jäid alles väljaõppinud töötajad, et tagada tõhusus ja kvaliteet.
Tabel 15
Töötasud
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indeks (2008 = 100)
100
110
110
105
Allikas:
küsimustiku vastused
5. Järeldused kahju kohta
(184)
Vaatamata võetud meetmetele halvenes suurem osa liidu tootmisharu tulemuslikkusega seotud kahjunäitajatest vaatlusaluse perioodi jooksul. Märkimisväärselt halvenesid eelkõige sellised makromajanduslikud näitajad nagu tootmismaht (- 19 %), tootmisvõimsus (- 5 %), tootmisvõimsuse rakendamine (- 14 %) ja tööhõive (- 17 %). Lisaks halvenesid vaatlusalusel perioodil kasumiga seotud mikromajanduslikud näitajad, kusjuures kasumlikkus vähenes uurimisperioodil - 0,1 %
(185)
Eespool esitatud andmed näitavad, et liidu tootmisharu on haavatavas seisundis, arvestades kasumi vähenemist ning lähenemist nullkasumile 2010. aastal ja uurimisperioodil. Lisaks sellele pärssis edasise kasvu ja kasumi suurenemise võimalusi Hiinast saabunud dumpinguhinnaga impordi ja meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordi surve (vt põhjendusi 223 ja 224).
(186)
Sellele vaatamata suutis liidu tootmisharu säilitada ja isegi veidi suurendada oma turuosa kahaneval turul. Vaatlusalusel perioodil suurenenud investeeringud (+ 16 %) näitavad liidu tootmisharu jõupingutusi konkurentsivõime säilitamiseks. See asjaolu koos liidu tootmisharu kõige viimaste uuendustega, mida kirjeldatakse põhjenduses 248, näitab säilinud elujõudu ja majanduslikku kestvust.
(187)
Eespool toodud põhjendusi arvesse võttes tehakse järeldus, et liidu tootmisharu sai jätkuvalt kahju algmääruse artikli 3 tähenduses ning jäi haavatasse seisundisse.
(188)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud konserveeritud mandariinide kohtuasjale (27) viidates, et komisjon oli kohustatud tegema kõik võimaliku teatud puuduva teabe hankimiseks, mida ei õnnestunud saada Hiina eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu, ja et komisjon rikkus teabe hankimata jätmisega talle algmäärusega pandud menetlusest tulenevaid kohustusi. Täiendavalt soovitasid huvitatud isikud kasutada erinevate Hiinast imporditud tootetüüpide puhul Hiina ekspordistatistikat, mis erinevalt Eurostatist eristab peamisi liidu turule imporditavaid jalgrattatüüpe, või nõuda kõige suuremate importivate liikmesriikide pädevatelt tolliasutustelt algmääruse artikli 6 lõike 3 või 4 kohaselt Hiinast imporditud erinevate tootetüüpide analüüsi läbiviimist.
(189)
Nagu märgitakse põhjendustes 19 ja 21, teatas komisjon uurimise algatamisest ametlikult Hiina teadaolevatele eksportivatele tootjatele, ühele Hiina tootjate liidule ja asjaomase riigi esindajatele. Komisjon pöördus umbes 70 Hiina äriühingu poole, mis olid komisjoni talitustele eelmisest uurimisest juba teada, ning hilisemal etapil, kui algatati põhjenduses 16 märgitud subsiidiumivastane uurimine, tegi komisjon kindlaks veel 300 Hiina eksportivat tootjat, kellega samuti võeti ühendust seoses kõnealuse vahepealse läbivaatamisega. Lisaks sellele teatati vaatlusaluse riigi esindajatele uurimise algatamise ajal, et juhul, kui eksportivad tootjad ei ilmuta piisavat koostöövalmidust, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide alusel kooskõlas algmääruse artikliga 18. Rõhutati, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad asjaomase isiku jaoks osutuda ebasoodsamaks.
(190)
Konserveeritud mandariinide kohtuasjas käsitles kohus nende jõupingutuste ulatust, mida komisjon peaks tegema välja selgitatud potentsiaalsete võrdlusturgude koostöö saavutamiseks, et saada asjakohaseid andmeid normaalväärtuse kindlakstegemiseks, mis põhineb turumajandusliku kolmanda riigi omamaiste tootjate hinnal või kalkuleeritud väärtusel.
(191)
Käesolevas uurimises on teabe puudumise põhjuseks nende isikute ulatuslik koostööst keeldumine, kes on tegelikult uurimisalused isikud. Nagu osutatakse põhjenduses 186, tehti kõnealustele isikutele korduvalt koostööettepanekuid, mida nad ei võtnud vastu. Erinevalt konserveeritud mandariinide juhtumist püüdis komisjon aktiivselt ja korduvalt saavutada asjaomaste isikutega koostööd. Seetõttu ei ole paralleelid konserveeritud mandariinide juhtumi ja käesoleva uurimise asjaolude vahel põhjendatud.
(192)
Komisjon hindas teiste allikate kasulikkust, kaasa arvatud Hiina ekspordistatistika. Jõuti järeldusele, et alternatiivsed allikad ei ole käesoleva uurimise jaoks asjakohased, kuna andmed ei ole piisavalt üksikasjalikud võimaldamaks uute marginaalide väljaarvutamist. Lisaks sellele leiti, et Hiina statistika ei ühti Eurostati andmetega, näidates oluliselt suuremat importi kui Eurostati andmed. Seetõttu ei saa soovitatud alternatiivseid allikaid kasutada. Mõned huvitatud isikud tegid ettepaneku, et komisjon püüaks saavutada koostööd kõige suurema impordiga liikmesriikidega ja laseks nende tolliasutustel analüüsida Hiinast imporditud erinevaid tooteliike. Vastuseks sellele väitele sedastatakse, et kui jätta kõrvale asjaolu, et see on praktikas teostamatu, siis ei täidaks see koostööst keeldumise tõttu tekkinud teabelünka isegi juhul, kui selliseid andmeid kogutaks. Seda eelkõige seetõttu, et nõutav analüüs ei saa põhineda vaid arvetel, sest need ei kirjelda tootetüüpe piisava üksikasjalisusega, mis võimaldaks tootetüüpe sisuliselt võrrelda.
(193)
Mitmed huvitatud isikud väitsid ka, et komisjon ei viinud läbi Hiinast pärit impordi tootevaliku analüüsi imporditud toodete õiglaseks võrdlemiseks liidus toodetud jalgratastega, selleks et objektiivselt ja õiglaselt määrata kindlaks kahju tekitamine ja hinna allalöömine. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et komisjon viitas põhjenduses 5 märgitud eelmise uurimise käigus kindlaks tehtud hinna allalöömise näitajale, mis arvutati välja Eurostati keskmise hinna alusel, teadmata imporditava kauba tegelikku koostist. Edasi väideti, et komisjon ei üritanudki kindlaks teha, kas imporditud tooted on tegelikult liidus toodetud jalgratastega võrreldavad, ja seetõttu on komisjoni hinna allalöömise analüüs koostööst keeldunud tootjate osas puudulik. Huvitatud isikud väitsid, et sellest lähtudes tuleb ka järeldada, et komisjon ei ole objektiivselt hinnanud liidu tootmisharule jätkuvalt tekitatavat kahju ega piisavalt selgitanud, kuidas see kindlaks tehti.
(194)
Sellega seoses tuleb märkida, et põhjenduses 160 esitatud selgituse kohaselt arvutati hinna allalöömine koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle puhul tuvastati dumping, välja nende tegeliku kontrollitud ekspordihinna alusel (CIF-hind liidu piiril) nii dumpinguvastase tollimaksuga kui ka ilma selleta, võttes arvesse nende ekspordi tootevalikut uurimisperioodil. Siiski ei olnud põhjenduses 3 osutatud vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud allalöömistasemeid võimalik muuta, sest Hiina eksportivate tootjate koostöövalmidus oli väga vähene, mistõttu Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kohta tehtud järeldusi ei saa pidada Hiina kohta tervikuna tüüpiliseks, nagu märgitud põhjenduses 145.
(195)
Ulatusliku koostööst keeldumise tõttu pidi komisjon toetuma kättesaadavatele faktidele, et kindlaks teha dumpingu, allalöömise ja kahju kõrvaldamise üleriigilised tasemed. Selles kontekstis kaalus komisjon alternatiivseid teabeallikaid, mida põhjendustes 192-194 esitatud põhjustel ei olnud võimalik kasutada. Arvestades vastuolude puudumist järeldustes, võeti käesoleva uurimise raames võrdlusaluseks dumpingu, allalöömise ja kahju kõrvaldamise üleriigiline tase, mis tehti kindlaks põhjenduses 3 osutatud vahepealse läbivaatamise käigus.
(196)
Olgu kinnitatud, et vastupidiselt huvitatud isikute väidetele kasutati võrdlustasemeid, mis kehtestati pärast põhjenduses 3 osutatud vahepealset läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1095/2005, mitte aga neid, mis kehtestati aegumisläbivaatamise järel rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011.
(197)
Lisaks muule väideti, et komisjon jättis analüüsimata riikide tolliasutuste väidetavad vead, mis takistasid Hiina impordihindade õiglast võrdlust. Tuletatakse meelde, et ulatusliku koostööst keeldumise tõttu ei oleks käesolevas uurimises olnud võimalik läbi viia sisulist hinnavõrdlust, seetõttu ei peetud väidet antud tingimustes asjakohaseks.
F. MUUTUNUD TINGIMUSTE PÜSIV ISELOOM NING DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS JA KAHJU
1. Dumping
(198)
Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt analüüsiti, kas dumpingu ja kahjuga seotud asjaolud on oluliselt muutunud ja kas seda muutust saab põhjendatult pidada püsivaks.
(199)
Kolme koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja suhtes kohaldati eelmise uurimise tulemusel jääktollimaksumäära, samal ajal kui käesoleva uurimise käigus arvutati neile individuaalsed tollimaksumäärad. Nagu osutatakse põhjendustes 113 ja 115, vastavad Hiina kolm eksportivat tootjat kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele. Toimikus puudus teave vaatlusaluste koostööd tegevate eksportivate tootjate olukorra võimalike muutuste kohta lähiajal.
(200)
Lisaks näitas uurimine, et Hiina valitsus tühistas vahepealse muutmisläbivaatamise ajal kehtinud Hiina ekspordikvootide süsteemi ja seda ei võeta arvatavasti uuesti kasutusele eelkõige ekspordile suunatud valitsuspoliitika tõttu jalgrattasektoris, mida käsitletakse põhjenduses 203. Peale selle ei leitud uurimises tõendeid selle kohta, et kolme kõnealuse äriühingu ekspordihindadega seotud käitumine muutuks oluliselt lähiajal.
(201)
Seetõttu peetakse muutunud tingimusi, mida arvesse võttes arvutati kolmele koostööd tegevale Hiina eksportivale tootjale dumpingumarginaalid, püsivaks.
(202)
Seoses Hiinale kehtestatud üleriigilise tollimaksuga ei leitud uurimise käigus mingeid asjaolude muutusi ja seetõttu tehakse ettepanek säilitada vahepealse muutmisläbivaatamise ajal kehtestatud tollimaksumäär.
(203)
Samuti uuriti, kas meetme edasine kohaldamine dumpingu tasakaalustamiseks on endiselt vajalik. Hiina jalgrattaliidu andmetel oli Hiina jalgrataste kogutoodang 2011. aastal kuni 83,45 miljonit, mis on 2010. aastaga võrreldes 2,3 % võrra suurem. Lisaks sellele on Hiina jalgrattatööstus jätkuvalt ekspordile suunatud. Näiteks eksportis Hiina 2011. aastal 55,72 miljonit jalgratast ehk 67 % kogutoodangust, mis tähendas 4,2 % langust võrreldes 2010. aastaga. Omamaise müügi maht oli umbes 23,73 miljonit jalgratast 2011. aastal. Hiina kõige tähtsam tootmispiirkond on Tianjin, kus toodeti umbes pool 2011. aasta kogutoodangust. Tianjini kohaliku kergetööstuse (Tianjin Municipal Light Industry) ja tekstiilitööstuse 12. viisaastaku arenguplaani (Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan) kohaselt arendatakse selles piirkonnas uusi tööstusparke, mis on spetsialiseerunud jalgrataste tootmisele. Sellest võib järeldada, et 2015. aastaks kasvab Tianjini piirkonna hinnanguline jalgrataste tootmisvõimsus 55 miljonini, mis tähendab 2011. aastaga võrreldes 44 % kasvu, samal ajal kui umbes pool toodangust eksporditakse (rohkem kui liidu jalgrataste kogutarbimine uurimisperioodil).
(204)
Peale selle teatasid kolm koostööd tegevat äriühingut, et nende tootmisvõimsuse rakendamise määr uurimisperioodi jooksul oli vahemikus 72-81 %. Ekstrapoleerides võime hinnata Hiina tööstuse vaba tootmisvõimsuse rohkem kui 25 miljonile jalgrattale, mis on suurem kui liidu tootmisharu kahekordne kogutoodang uurimisperioodil ja 24 % võrra suurem liidu kogutarbimisest. Arvestades, et jalgrataste tootmine on töömahukas, võib oletada, et kuna odavat tööjõudu on Hiinas palju, suudavad Hiina tootjad üsna kiiresti uue tootmisvõimsuse kasutusele võtta.
(205)
Mahu mõistes on liidu turg maailmas suuruselt teine pärast Hiina turgu, mis muudab liidu potentsiaalse nõudluse seisukohalt väga atraktiivseks.
(206)
Kõrvalehoidmise uurimise järeldused (vt põhjendus 14) kinnitasid, et liidu turg on Hiina eksportivatele tootjatele endiselt atraktiivne ja et meetmete puudumise korral suunavad nad väga tõenäoliselt märkimisväärse koguse uuesti liitu.
(207)
Olgu märgitud, et teised Hiina potentsiaalsed olulised eksporditurud (Kanada (28)) on kehtestanud dumpinguvastased meetmed, mis vähendab kolmandate riikide potentsiaalsete tollimaksudeta turgude kättesaadavust Hiina ekspordile.
(208)
Meeldetuletuseks märgitakse, et USA-l oli kunagi omamaine jalgrattatootmine ning Hiina vastu olid kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud. Aga pärast dumpinguvastaste tollimaksude kaotamist 1990. aastatel sisenes Hiina import massiliselt USA turule. Omamaine tootmine peaaegu kadus järgmistel aastatel. Hinnanguliselt oli 2011. aastal USAs müüdud jalgratastest 99 % imporditud. Nendest 93 % pärines Hiinast ja 6 % Taiwanist. USA omamaine toodang moodustab hinnanguliselt umbes 56 000 jalgratast aastas, samal ajal kui aasta tarbimine oli umbes 16 miljonit jalgratast. USA jalgrattaturu (kaasa arvatud seotud osade ja tarvikute müük) koguväärtus hinnati 2011. aastal 6 miljardile USA dollarile.
(209)
Järelikult on Hiina jalgrattatööstus ekspordile suunatud tööstus, mille puhul täheldatakse ebaõiglast hinnakäitumist mitmetel turgudel kogu maailmas. Lisaks kinnitavad kõrvalehoidmise uurimise tulemused, et Hiinat huvitab jätkuvalt eksport liidu turule. Peale selle lubab kõnealune käitumine eeldada, et meetmete tühistamise korral saaks liidu turust Hiina madalate hindadega impordi sihtmärk eesmärgiga võtta üle siseturg. Seega järeldatakse, et meetmete kohaldamise jätkamine on dumpingu korvamiseks vajalik.
(210)
Pärast avalikustamist väideti, et analüüsimisel jäeti tähelepanuta asjaolu, et Hiinas piirab tootmise kasvu tööjõu kättesaadavus ja et Hiina kaotab oma tööjõukulu eelise teistele Lõuna-Aasia riikidele, mis tegutsevad sooduskaubanduslepingute alusel. Koostööst keeldumise tingimustes ei olnud see väide kontrollitav ja jäeti seetõttu tähelepanuta.
2. Kahju
(211)
Seoses vahepealse läbivaatamise ex officio algatamise alustega vaadeldi uurimise käigus järgmisi muutusi liidu jalgrattatööstuse struktuuris: i) üleminek täielikult tootmistsüklilt (osalisele) kokkupanekule, kasutades imporditud osi; ii) kulutaseme muutus seoses laienemisega ja äriühingute ümberpaiknemisega ning uute tootmisüksuste rajamisega Kesk- ja Ida-Euroopas; iii) tooraine osas suurenev üleminek teraselt sulamite kasutamisele, et vastata tarbijate eelistustele. Põhjenduses 162 esitatud järelduste kohaselt on kõik eespool nimetatud arengud jätkuvad ja ülemaailmse iseloomuga ning seetõttu pole lähiajal muutusi oodata.
(212)
Seoses kahju edasise avaldumise tõenäosuse hindamisega, võttes arvesse liidu tootmisharu senist haavatavat seisundit, mida kirjeldatakse põhjendustes 184-187, on tõenäoline, et liidu tootjad ei suuda osutada vastupanu jätkuvale hinnasurvele, mida avaldab Hiina dumpinguhinnaga import, ja on selle tulemusel sunnitud liidu turult lahkuma, millega kaasneb tööhõive, investeeringute, tehnoloogia ja oskusteabe kadu (vt põhjendusi 247 ja 248). Seetõttu võib järeldada, et kui meetmed praegu tühistatakse, on kahju jätkumine tõenäoline.
(213)
Mõned isikud väitsid, et liidu tootmisharu ei saa olulist kahju, sest avalikult kättesaadav teave viitab heale finantsolukorrale. Tuleb märkida, et liidu tootmisharu finantsolukorda hinnatakse uurimise jooksul tüüpiliselt liidu tootjate valimilt kogutud ja kontrollitud teabe alusel. Seda hinnangut ei saa asendada avalikult kättesaadav teave mõne liidu tootja kohta, isegi kui nende tootmise ja müügi väärtus on oletatavalt suur. Seetõttu on põhjendustes 162-187 esitatud uurimise analüüside tulemused vastuolus nende isikute esitatud teabega. Seda arvestades loeti kõnealused väited alusetuks.
(214)
Samuti väideti, et dumpinguvastaste meetmete edasine kohaldamine Hiina suhtes oleks diskrimineerimine, sest kolmandatest riikidest pärit oletatavalt dumpinguhinnaga ja kahju põhjustav import saabub eelkõige Sri Lankast, samal ajal kui nendest riikidest pärit impordi suhtes ei ole dumpinguvastaseid meetmeid kehtestatud. Kõrvalehoidmise uurimise tulemusel laiendati dumpinguvastaseid meetmeid teiste seas ka Sri Lankast imporditud jalgratastele. Pealegi ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et asjaomase riigi tegelikud tootjad kasutaksid dumpingut. Seda arvestades loeti huvitatud isiku väide põhjendamatuks ja lükati tagasi.
G. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(215)
Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt uuriti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju on põhjustanud vaatlusalune dumpinguhinnaga import. Dumpinguhinnaga impordi kõrval uuriti muid teadaolevaid tegureid, mis võiksid liidu tootmisharu kahjustada, et vältida nende muude tegurite tekitatava võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Eelkõige analüüsiti kõrvalehoidmise uurimise andmeid.
2. Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju
(216)
Hiina import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul ja uurimisperioodil oli selle turuosa suurus 2,9 %. See on suhteliselt madal näitaja ja vähenevat turuosa tuleb vaadelda koos meetmetest kõrvalehoidva impordiga Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast (vt põhjendusi 223 ja 224).
(217)
Nagu osutatakse põhjenduses 160, jõuti järeldusele, et Hiinast pärit import lööb jätkuvalt märkimisväärselt alla liidu tootmisharu müügihinna liidu turul, avaldades sellega suurt survet hinnatasemele liidu turul.
(218)
Samal ajal ilmutab suurem osa kahjunäitajatest langussuundumust, eelkõige tootmine (- 19 %) ja müügimaht (- 9 %), tootmisvõimsus (- 5 %) ja tootmisvõimsuse rakendamine (- 14 %).
(219)
Liidu tootmisharu kasumlikkus langes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, jõudes Hiina hinnasurve tõttu nullkasumi lähedale. Seetõttu ei olnud liidu tootmisharu võimeline tõstma hindu kasumlikule tasemele ilma märkimisväärset turuosa kaotamata.
(220)
Seda arvestades jõuti järeldusele, et jalgrataste dumpinguhinnaga impordi avaldatud survel oli otsustav mõju liidu tootmisharu praeguse haavatava majandusliku olukorra tekkimises.
(221)
Pärast avalikustamist väideti, et tootmismahu ja tootmisvõimsuse rakendamise languse olulisust ei põhjendatud piisavalt, viidates eelkõige asjaolule, et tootmise languse mõju kasumlikkusele jäeti tunnistamata. Olgu märgitud, et kõik kahju elemendid on liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamise puhul asjakohased, olenemata sellest, kas need avaldavad konkreetsel juhul kasumlikkuse tasemele mõju või mitte. Nagu selgitatakse põhjenduses 237, ei põhjustanud kasumlikkuse ja teiste kasumiga seotud näitajate langust kahanev turg, vaid seda saab seostada Hiina dumpinguhinnaga impordi jätkuva survega. Seetõttu lükati väide tagasi.
(222)
Sama isik väitis veel, et Hiinast pärit impordi turuosa arengut ei analüüsitud asjakohaselt, sest analüüs ei käsitlenud impordi järsku langust vaatlusalusel perioodil. Väideti ka, et põhjusliku seose analüüsimisel jäeti arvesse võtmata ekspordihinna kasvutrend. Vastuseks sellele väitele tuletatakse meelde, et Hiinast pärit impordi vähenevat mahtu tuleb vaadelda seoses samal ajal läbi viidud meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järeldustega (vt põhjendust 216). Eurostati andmete põhjal kindlaks tehtud Hiina impordi hinnasuundumus ei ole sisuline, sest see ei võta arvesse nende Hiina jalgrataste hinna arengut, mis imporditi meetmetest kõrvale hoides teiste riikide kaudu. Sellest lähtudes lükati väide tagasi.
3. Meetmetest kõrvalehoidva impordi mõju
(223)
Nagu selgitatakse põhjenduses 15, tehti kõrvalehoidmise uurimisega kindlaks kõrvalehoidmine Hiina vastu kehtestatud meetmetest kokkupaneku ja ümberlaadimise kaudu Indoneesias, Malaisias, Sri Lankas ja Tuneesias. Nende andmete põhjal loeti erinevus kõnealuste riikide Eurostati andmete kohaste impordimahtude ja teadaolevate tegelike tootjate (kes vastavad määrusega (EL) nr 501/2013 kehtestatud laiendatud meetmete kohase maksuvabastuse tingimustele) ekspordimahtude vahel impordiks, millega hoitakse kehtivatest meetmetest kõrvale (edaspidi „kõrvalehoidev import”).
(224)
Põhjusliku seose analüüsi kontekstis määratleti sellist importi kui Hiinast pärit importi ja seetõttu tuleks seda käsitada koos Hiinast pärit otsese impordiga. Sellisel alusel kindlaks tehtud Hiina impordi maht ulatus uurimisperioodil 1 904 761 ühikuni. 2008. aastal suurenes import 2 321 240 ühikuni. Impordi maht vähenes 2009. aastal 1 802 101 ühikuni, st 22 % võrra, ja suurenes 2010. aastal peaaegu samale tasemele nagu 2008. aastal, hõlmates 10,6 % turuosast. Viimati vähenes import jälle uurimisperioodil 13 % võrra, hõivates turuosa 9,5 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes impordi maht 18 % võrra. Turu kahanemise kontekstis (vt põhjendus 153) ei toonud kirjeldatud impordi mahu langus kaasa märkimisväärset turuosa kaotust, sest viimane vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul ainult 0,8 % võrra. Kuna tooteliikide valik Hiinast pärit impordis ja kõrvalehoidvas impordis ei ole teada, ei saa selle impordi hindu ja liidu tootmisharu hindu liidu turul sisuliselt võrrelda.
Tabel 16
Import Hiinast koos kõrvalehoidva impordiga Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankast ja Tuneesiast
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Impordi maht (ühikutes)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indeks (2008 = 100)
100
78
95
82
Turuosa
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Allikas:
Eurostat
(225)
Pärast avalikustamist väitsid mõned huvitatud isikud, et meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordi mõju analüüs on puudulik, sest põhineb ainult mahuefektil ja sellest puudub täielikult tootevaliku analüüsil põhinev hinnavõrdlus. Väideti, et selle analüüsi puudumise põhjuseks on menetlusviga, sest tootevaliku analüüs jäeti tegemata vaatamata asjaomaste riikide eksportivate tootjate koostööle. Lisaks väideti, et nendest riikides pärit import liitu kujutab endast madala hinnaga laste- või muid jalgrattaid, mis ei konkureeri liidus toodetud jalgratastega. Vastuseks sellele väitele märgitakse, et tootevalikut ei olnud võimalik analüüsida põhjenduses 192 selgitatud asjaolude tõttu. Pealegi toimus valdava osa meetmetest kõrvalehoidmisena toimunud impordi ümberlaadimine tingimustes, kus andmed tootevaliku kohta ei olnud kättesaadavad. Muu öeldu kõrval leidis kinnitust, et liidu tootjad toodavad kõiki tootesegmente, seetõttu ei peeta põhjendatuks väidet laste- ja odava hinnaga jalgrataste impordi kohta, mis väidetavalt ei konkureeri teiste jalgrattatüüpidega.
4. Muude tegurite mõju
4.1. Import teistest riikidest
(226)
Koguimport teistest kolmandatest riikidest ulatus 6 931 333 ühikuni uurimisperioodi jooksul. See impordi tase kajastas väikest, 1 % suurust kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(227)
Arvestades liidu tarbimise kahanemist, jäi muudest kolmandatest riikidest saabuva impordi turuosa üldjoontes stabiilseks, saavutades uurimisperioodil 34 %.
(228)
Taiwan jäi peamiseks liitu eksportivaks riigiks suhteliselt püsiva turuosaga vaatlusalusel perioodil, mis moodustas 14 % liidu tarbimisest uurimisperioodi jooksul.
(229)
Tai oli suuruselt teine liitu eksportiv riik. Tai turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 2 protsendipunkti võrra, st 7 protsendilt 2008. aastal kuni 5 protsendini uurimisperioodil.
(230)
Nagu selgitatakse põhjenduses 157, ei võeta Eurostati kajastatavate hindade juures arvesse iga riigi tootevalikut ja seetõttu kasutatakse hinnasuundumuste näitamiseks üksnes indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest imporditav tootevalik pole teada, ei saa selle impordi hindu ja liidu tootmisharu hindu liidu turul sisuliselt võrrelda.
(231)
Siiski olgu märgitud, et ainult Taiwanist pärit impordi maht ületas Hiina impordi mahu (koos kõrvalehoidva impordiga). Seoses sellega tuleb märkida, et Taiwanist imporditud jalgrattad on tavaliselt suunatud kallima hinnaga toodete turule ja vastupidise olukorra kohta ei esitatud ühtki tõendit. Seetõttu tehakse järeldus, et see import ei põhjusta liidu tootmisharule kahju.
(232)
Mitu huvitatud isikut väitis, et import muudest kolmandatest riikidest toimus madalamate hindadega kui import Hiinast ja seetõttu ei ole import Hiinast põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. Selle väitega ei saa nõustuda, sest keskmisi impordihindu polnud võimalik Eurostati andmete põhjal põhjenduses 157 selgitatud põhjustel kindlaks teha, ning seda arvestades polnud selle teabe alusel võimalik järeldusi teha.
(233)
Veel üks huvitatud isik väitis, et eeldatavalt kasvab import nendest kolmandatest riikidest, kelle suhtes kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011 üldist soodustuste süsteemi (Kambodža ja Bangladesh). Siiski ei saa impordihindade ja koguste mõju ning liidu turule avaldatavat mõju eelnevalt hinnata. Pealegi ei olnud teave kõnealuste riikide suutlikkuse kohta oma tootmisvõimsuse ja müügimahu suurendamiseks liidu turul kättesaadav. Seda arvestades pole olemasolevate andmete põhjal võimalik teha selgeid järeldusi ja see väide lükati tagasi.
(234)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et sooduskaubanduslepingute alusel tegutsevatest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju ei ole piisavalt põhjalikult käsitletud, sest nendest riikidest saabuva impordi mahud väideti olevat olulised võrreldes Hiinast pärit impordiga ja mõnest riigist imporditi oluliselt madalamate hindadega. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Hiina on suuruselt teine liitu importija. Teistest kolmandatest riikidest pärit import oli Hiinast pärit jalgrataste impordimahust väiksem. Samuti ei esitatud nende riikide suhtes dumpingu kahtlustusi. Seetõttu tehti järeldus, et nendest riikidest pärit impordil ei ole sellist mõju, mis saaks katkestada põhjusliku seose Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurte mahtude ja samal ajal liidu tootmisharule olulise kahju jätkuva tekitamise vahel. Seda arvestades lükati väide tagasi.
Tabel 17
Import muudest kolmandatest riikidest (29)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühikud
Turuosa
Hind
eurot/ühik
Ühikud
Turuosa
Hind
eurot/ühik
Ühikud
Turuosa
Hind
eurot/ühik
Ühikud
Turuosa
Hind
eurot/ühik
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indeks
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Tai
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indeks
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Muud riigid
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indeks
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Kokku
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indeks
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Allikas:
Eurostat
4.2. Tarbimise areng
(235)
Nagu osutatakse põhjenduses 153, vähenes tarbimine alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini 10 % võrra. Siiski säilitas liidu tootmisharu oma turuosa ja isegi kasvatas seda mõnevõrra (vt põhjendus 168). Seda arvestades ei saa turu kahanemist pidada kahju põhjustajaks.
4.3. Majanduskriis ja kliimatingimused
(236)
Teatud huvitatud isikud väitsid, et liidus valitsevad halvad majanduslikud tingimused mõjutasid tarbijate ostukäitumist vaatlusaluse perioodi jooksul. Veel väideti, et 2011. aasta ebasoodsad ilmastikutingimused liidus mõjutasid vähemalt osaliselt liidu tootmisharu olukorda. Väidetavalt tõi nende tegurite mõju kaasa jalgrataste tarbimise üleüldise languse liidus.
(237)
Uurimine näitas tõepoolest liidu tarbimise langust vaatlusaluse perioodi jooksul. Nagu osutatakse põhjenduses 234, ei saa turu kahanemist siiski pidada kahju tekke allikaks.
(238)
Nimetatud huvitatud isikud väitsid ka, et tootmine ja tööhõive vähenesid üksnes tarbimise vähenemise tõttu ja mitte dumpinguhinnaga impordi mõjul. Peab siiski ütlema, et kuna jalgrattatööstuses ei ole kõrgeid püsikulusid, ei mõjutanud tootmise vähenemine liidu jalgrattatööstuse kasumlikkust. Tööhõivet aga mõjutasid liidu tootmisharus läbi viidud ümberkorraldused. Igal juhul ei selgita see areng teiste kahjunäitajate negatiivseid suundumusi.
4.4. Dumpinguvaba import
(239)
Dumpinguvaba impordi kogused ühelt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt olid tühised, st ligikaudu 0 % Hiina Rahvavabariigist pärit koguimpordist, ja seetõttu ei saanud see avaldada arvestatavat mõju liidu tootmisharu olukorrale.
4.5. Elektrijalgrattad
(240)
Väidetavalt kannatas liidu tootmisharu kahju elektrijalgrataste arengu tõttu, mis asendasid kinnituste kohaselt vaatlusaluse toote. Kuid elektrijalgrataste areng on toimunud alles viimasel ajal ning nende müügimahud olid uurimisperioodi jooksul marginaalsed. Seetõttu ei saanud need avaldada mõju liidu tootmisharu olukorrale.
4.6. Struktuurimuutuste mõju
(241)
Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et komisjon jättis kahju ja põhjusliku seose analüüsi tehes analüüsimata turu ja liidu tootmisharu kindlaks tehtud struktuurimuutuste mõju. Näiteks väideti, et komisjon ei käsitlenud tootmiskulu analüüsis tootmise Euroopa idapoolsetesse riikidesse üleviimise mõju. Vastuseks sellele väitele märgitakse, et läbi viidi muutuste püsiva iseloomu analüüs (vt põhjendust 162) ning tehti järeldus, et muutused olid püsiva iseloomuga (vt põhjendust 211). Seetõttu viidi läbi liidu tootjate valimil põhinev uus kahju analüüs, et kajastada struktuurimuutusi. Seda arvestades järeldatakse, et kõnealuste muutuste mõju võeti kahju ja põhjusliku seose analüüsi puhul nõuetekohaselt arvesse. Seetõttu lükatakse väide tagasi.
4.7. Järeldus
(242)
Vaatamata liidu tarbimise kahanemisele leiti, et liidu turule siseneb olulises mahus Hiinast pärit dumpinguhinnaga jalgrattaid kas otseimpordi või meetmetest kõrvalehoidva impordi kaudu. Kõnealuse impordi üpris stabiilne ja märkimisväärne turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul langes kokku liidu tootmisharu kestva majandusliku haavatavusega (vt põhjendusi 184-187). Seda arvestades tehakse järeldus, et Hiinast pärit impordi (otseimport ja kõrvalehoidev import) ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos.
(243)
Vaadeldi ka muid tegureid, nagu muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju, tarbimise areng, majanduskriis ja kliimatingimused, dumpinguvaba import, elektrooniliste jalgrataste areng. Ükski nendest teguritest ei osutunud piisavalt oluliseks, et selle mõjul oleks katkenud dumpinguhinnaga Hiina impordi ja kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslik seos.
(244)
Eespool kirjeldatud analüüsi alusel, millega eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevate tegurite mõjud liidu tootmisharu olukorrale dumpinguhinnaga ekspordi kahjulikest mõjudest, tehti järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import koos kõrvalehoidva impordiga on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
H. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(245)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustele vaatamata on olemas kaalukaid põhjusi otsustamaks, et kõnealusel juhul ei ole allpool kehtestatud määradega dumpinguvastaste meetmete võtmine Hiinast pärit impordi suhtes liidu huvides (vt põhjendus 279).
(246)
Siinkohal olgu meelde tuletatud, et eelmise uurimise tulemuste kohaselt oli meetmete rakendamine liidu huvides. Lisaks sellele kujutab käesolev uurimine endast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, mis tähendab, et olukorra analüüsimine, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata mis tahes kehtivate dumpinguvastaste meetmete mittesoovitavat negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(247)
Liidu huvide kindlakstegemine põhineb erinevate seonduvate huvide hindamisel, nagu liidu tootmisharu, jalgrattatootjate, sõltumatute importijate ja kasutajate huvid.
2. Liidu tootmisharu huvid
(248)
Uurimine näitas, et tootmisharu on ikka veel haavatavas seisundis. Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi olulist mahtu ning dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosust, on tõsine oht, et meetmete lõpetamise korral hääbub liidu tootmine.
(249)
Liidu tootmisharu aitab märkimisväärselt kaasa tehnoloogilisele innovatsioonile ja teadmispõhisele tootmisele, nagu hiljuti välja töötatud elektroonilise jõuseadmega rattad ning elektroonilised jalgrattad, mis ei oleks majanduslikult elujõulised, kui liidus ei oleks jalgrattatööstust. Lisaks sellele panustab liidu tootmisharu keskkonnakaitsesse keskkonnahoidliku transpordi edendamise ja süsinikdioksiidi heite vähendamise kaudu.
(250)
Liidu tootmisharu edendab ka seotud tootmisharusid, nagu jalgrataste varuosade ja jalgrattatarvikute tootmine ning seonduvad teenused. Kogu liidu tootmisharu loob otse ja kaudselt 60 000 - 70 000 töökohta liidu turul.
(251)
Liidu tootmisharu on teinud jõupingutusi ümberkorraldamiseks ja investeerinud innovatsiooni, mis läheksid kaduma, kui liidu tootmisharu hääbuks. Meetmete kehtestamise korral aga suudaks liidu tootmisharu müügimahu säilitada ja seda isegi suurendada ning saavutada vajaliku investeeringutasuvuse, mis võimaldaks ka edaspidi investeerida uude tehnoloogiasse ja innovatsiooni.
(252)
Võttes arvesse põhjendustes 184-187 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta, võib eeldada, et ilma meetmeteta halveneb liidu tootmisharu finantsolukord oluliselt ja lõpptulemusena võib tootmist ähvardada lõpetamine. Seetõttu on dumpinguvastaste meetmete võtmine liidu tootmisharu huvides.
3. Jalgrattaosade tootjate huvid
(253)
Uurimise käigus andis endast teada jalgrattaosade tootjate ühendus COLIPED. COLIPED väitis, et liidus tegutseb ligikaudu 370 äriühingut, mis varustavad jalgrattatootjaid osadega ja annavad tööd umbes 16 000 inimesele. Tootmisharus tegutsevad tarnijad sõltuvad jalgrattatootmise jätkumisest liidus.
(254)
53 jalgrattaosade tootjat, kes esindavad 39 % jalgrattaosade tootmisharu hinnanguliselt 1,2 miljardi euro suurusest kogukäibest, toetas meetmete võtmist. Jalgrattaosade tootjad saavad kasu kehtivate meetmete laiendamisest olulistele jalgrattaosadele (vt põhjendus 1). Kehtiv maksuvabastuskava (vt põhjendus 1) soodustab kohalikku jalgrattaosade tootmist, piirates Hiina päritoluga jalgrattaosade kasutamist kuni 60 protsendini toote koguväärtusest. Kehtestatud meetmete tõttu oli liidu tootmisharu arenemisvõimeline ja suutis investeerida uutesse projektidesse, mille eesmärk oli taastada teatud oluliste osade tootmine liidus.
(255)
Sellega seoses leiti, et ilma meetmeteta tõenäoliselt lõppeva jalgrattatootmise tõttu liidus oleksid tagajärjed ka liidu jalgrattaosade tööstusele negatiivsed, sest nad jäävad oma klientidest ilma. Seda arvestades jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on jalgrattaosade tootmisharu huvides.
4. Kasutajate/tarbijate huvid
(256)
Euroopa Jalgratturite Liit (ECF), Euroopa riikide jalgratturite ühenduste katusorganisatsioon, toetas kehtivate dumpinguvastaste meetmete edasist rakendamist. ECF kinnitas, et kohalik tootmine on tarbijate huvides, sest see tagab kvaliteedi ja ohutuse ning samuti kohandatud klienditeeninduse.
(257)
ECF kinnitas, et impordi suurendamisel Hiinast oleks negatiivne mõju liidu kõrgetele kvaliteedi- ja ohutusstandarditele tarbija arvelt.
(258)
Dumpinguvastaste tollimaksude mõju tarbijahinnale ei ole hinnangu kohaselt märkimisväärne, sest suurem osa liidu jalgrattatootjatest toodab maksuvabastuskava alusel, pealegi saab olulisi jalgrattaosi kuni 60 % ulatuses kasutatavate osade koguväärtusest importida Hiinast ilma tollimaksuta.
(259)
Tuletatakse meelde, et eelmise uurimise järelduste kohaselt ei avalda meetmed kasutajatele/tarbijatele märkimisväärset mõju. Meetmete olemasolule vaatamata on jalgrataste tarne kättesaadav Hiinast, samuti riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata. Seda arvestades tehakse järeldus, et dumpinguvastased meetmed ei avalda olulist negatiivset mõju liidu kasutajatele.
(260)
Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et analüüsis ei ole arvesse võetud kasutajatele avalduvat meetmete negatiivset mõju meetmetega kaasnevate lisakulude näol. Märgitakse, et tarbijaid esindav ECF avaldas toetust meetmete võtmisele kvaliteedi ja ohutuse huvides (vt põhjendus 255). Pealegi saavad kasutajad tänu maksuvabastuskavale juba kasu teatud jalgrattaosade alandatud hinnast (vt põhjendus 257). Seda arvestades loeti väide põhjendamatuks.
5. Sõltumatute importijate huvid
(261)
Mitte ükski sõltumatu importija ei teinud uurimises koostööd. Seetõttu polnud võimalik anda hinnangut meetmete mõju kohta uurimisperioodi jooksul. Lisaks tuleb meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole importi tõkestada, vaid taastada aus kaubandus ja tagada, et importi ei teostata kahjustavalt allalöödud hindadega.
(262)
Tuletatakse meelde, et olemas on ka teised impordiallikad ja umbes 45 % kasutatavatest jalgratastest on tegelikult imporditud.
(263)
Arvestades et Hiinast pärit õiglase hinnaga import võib endiselt liidu turule siseneda, ja kuna importimist jätkavad ka kolmandad riigid, on tõenäoline, et importijate tavapärane äritegevus jätkub ka juhul, kui Hiina suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitatakse. Muudetud dumpinguvastased meetmed kolme koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks suurendaksid importimisvõimalusi Hiinast 0 % või vähendatud määra võrra. Seda arvestades tehakse järeldus, et dumpinguvastased meetmed ei mõjuta oluliselt liidu sõltumatuid importijaid.
6. Meetmete tõhusus
(264)
Üks huvitatud isik väitis, et meetmed ei ole tõhusad, sest ehkki dumpinguvastaseid meetmeid on rakendatud peaaegu 20 aastat, kannab liidu tootmisharu ikka veel kahju. Tuleb märkida, et vaatamata kehtivatele meetmetele on tõestatud, et Hiina eksportivad tootjad hoidsid meetmetest kõrvale muude kolmandate riikide kaasabil, mis selgitas vähemalt osaliselt liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodi jooksul. Seetõttu lükati väide tagasi.
(265)
Pärast avalikustamist väitsid mõned huvitatud isikud, et üle kahekümne kolme aasta kehtinud meetmete edasine kohaldamine ei ole õigustatud ei õiguslikel ega poliitilistel põhjustel. Vastuseks sellele väitele märgitakse, et meetmete kohaldamise kestusele ei ole seatud ajalisi piiranguid, juhul kui nende kehtestamise või säilitamise tingimused on täidetud. Samuti on käesoleva juhtumi puhul meetmete võtmine õigustatud, kuna uurimise tulemused kinnitavad kahjustava dumpingu esinemist. Lisaks halvendab liidu tootmisharu olukorda meetmetest kõrvalehoidmine. Seetõttu lükatakse väide tagasi.
7. Järeldus
(266)
Meetmete edasine kohaldamine Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes oleks selgesti liidu tootmisharu ja liidu jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldaks liidu tootmisharul kasvada ja parandada oma olukorda, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import. Lisaks sellele ei mõjutaks see märgatavalt ebasoodsalt importijaid, sest Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest pärit õiglase hinnaga jalgrattad oleksid endiselt turul kättesaadavad. Võttes arvesse, et liidu tootmisharu kasutab laialdaselt olemasolevat maksuvabastuskava, jõuti järeldusele, et olemasolevad meetmed ei avalda olulist negatiivset mõju kasutajatele/tarbijatele. Vastupidi, kui kohaldatavad meetmed tühistataks, lõpetaksid liidu jalgrattatootjad tõenäoliselt tootmise, ohustades sellega ka liidu jalgrattaosade tootjate püsimist.
(267)
Eeltoodut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kohaldamist Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes allpool esitatud määradega (põhjendus 279).
I. KAVANDATAVAD TOLLIMAKSUD
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(268)
Dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks säilitada rakendusmäärusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud meetmed, välja arvatud allpool sätestatu.
(269)
Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja tollimaksu suurust, mis on vajalik liidu tootjatele põhjustatud kahju kõrvaldamiseks.
(270)
Meetmeid tuleks kohaldada tasemel, mis on piisav kõnealuse impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata kindlaksmääratud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse arvutamisel võeti arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja teenida üldjoontes sellist brutokasumit, mida seda tüüpi tootmisharu võiks mõistlikult teenida normaalsetes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, samasuguste toodete müügi puhul liidus. Käesolevas arvutuses kasutatavaks brutokasumimarginaaliks võeti 8 % jalgrataste müügikäibest. Sama suurust kasutati eelmises uurimises, sest miski ei osutanud vajadusele seda määra muuta.
(271)
Arvestades, et Hiina koostöövalmidus oli väga vähene, nagu osutati põhjendustes 22 ja 24, ei saa koostööd tegevate äriühingute kohta tehtud järeldusi pidada riigile iseloomulikuks. Seetõttu jäetakse üleriigiline kahjumimarginaal muutmata ja säilitatakse määrusega (EÜ) nr 1095/2005 kehtestatud suuruses.
(272)
Kahe koostööd tegeva eksportija jaoks, kelle puhul tuvastati dumpingu kasutamine, tehti kahjumimarginaalid kindlaks nende enda ekspordihindade põhjal, mida võrreldi samal kaubanduslikul tasemel liidu tootmisharu vastava tooteliigi mittekahjustavate hindadega. Kolmanda äriühingu jaoks, mille puhul dumpingu kasutamist ei tuvastatud, kahjumimarginaali ei arvutatud. Äriühingu Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. jaoks ei määratud kindlaks kahjumimarginaali. Küll aga tehti oluline, dumpingumarginaalist kõrgem kahjumimarginaal kindlaks äriühingu Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd puhul.
(273)
Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et sihtkasum 8 % seati turutingimustel, mis ei vasta praegusele olukorrale, ja komisjon ei esitanud piisavaid põhjendusi, mis õigustaksid eelmise, põhjenduses 5 mainitud uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasumi edasist kasutamist. Olgu märgitud, et käesoleva läbivaatamise käigus ei leitud ühtki viidet sellele, et sihtkasumi määra tuleks muuta. Asjaomane isik ei esitanud ühtki põhjendatud kalkulatsiooni teistsuguse sihtkasumi määra kasutamise kohta. Seetõttu lükati väide tagasi.
2. Lõplikud meetmed
(274)
Kolme koostööd tegeva Hiina eksportijate kontserni puhul tehti käesoleva määrusega sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu kajastavad need kõnealuste kontsernide olukorra kohta uurimise käigus tehtud järeldusi. Osutatud tollimaksumäärasid (vastandina üleriigilisele tollimaksule, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes) kohaldatakse seetõttu eranditult Hiinast pärit ja kõnealuste kontsernide toodetud, seega konkreetselt nimetatud juriidiliste isikute toodete impordi suhtes. Teiste käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata kontsernide, kaasa arvatud seotud majandusüksuste valmistatud toodete importimisel ei saa neid määrasid kasutada ning nende suhtes kohaldatakse sama tollimaksumäära nagu kõigi muude äriühingute suhtes.
(275)
Kõik taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (30) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(276)
Dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohase jõustamise tagamiseks ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende äriühingute suhtes, kellel puudus uurimisperioodi jooksul igasugune eksport.
(277)
Selleks et hoida tollimaksumäärade suurest erinevusest tulenevad kõrvalehoidmise riskid võimalikult väiksena, peetakse selle juhtumi puhul vajalikuks rakendada erimeetmeid, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmed kujutavad endast liikmesriigi tolliasutustele käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist ja kohustust maksta dumpinguvastast jääktollimaksu, mida kohaldatakse kõigi muude eksportivate tootjate suhtes, kui importkaubaga ei esitata sellist arvet.
(278)
Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitada kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste täitmisel võib algatada meetmetest kõrvalehoidmise uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.
(279)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tehakse tollimaksumäärad koostööd tegevate eksportijate jaoks kindlaks tasemel, mis on piisav liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Äriühingutele Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd ja Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd. arvutatud tollimaksumäärad põhinevad dumpingumarginaalidel, mis tehti kindlaks uurimisega, sest need olid madalamad kui kahjumimarginaalid. Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. puhul oli kahjumimarginaal madalam kui dumpingumarginaal, seetõttu arvutati tollimaks kahjumimarginaali tasemel.
(280)
Uurimisperioodiks arvutati individuaalsed tollimaksumäärad järgmiselt:
Äriühing
Lõplik tollimaks
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd.
0 %
Kõik muud äriühingud
48,5 %
(281)
Olgu märgitud, et määruse (EÜ) nr 71/97 artikli 2 lõike 1 kohane dumpinguvastane tollimaks 48,5 %, mida kohaldati selle määrusega kõigi muude äriühingute suhtes (vt põhjendus 279), kehtib määruse (EÜ) nr 71/97 artikli 1 kohaselt ka Hiinast pärit oluliste jalgrattaosade impordi suhtes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (TARICi koodid 8712007091 ja 8712007099) alla kuuluvate mootorita jalgrataste ja muude rataste (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad) impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Lõplik tollimaks
TARICi lisakood
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co. Ltd.
0 %
B774
Kõik muud äriühingud
48,5 %
B999
3. Individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse lõikes 2 osutatud äriühingute suhtes tingimusel, et liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesoleva määrusega jäetakse jõusse määrusega (EÜ) nr 71/97 Hiinast pärit jalgrataste ja teatud jalgrattaosade impordi suhtes kehtestatud laiendatud dumpinguvastane tollimaks.
Määruse (EÜ) nr 71/97 artikli 2 lõikes 1 osutatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu all mõistetakse käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. mai 2013