ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 541/2014/EL,
16. aprill 2014,
millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon rõhutas oma 4. aprilli 2011. aasta teatises „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) liidule kosmosevaldkonnas antud jagatud pädevus hõlmab ka tugevdatud partnerlust liikmesriikidega. Samuti rõhutas komisjon, et kõik uued meetmed peavad tuginema olemasolevatele ressurssidele ja ühiselt tuleb määrata kindlaks uute ressursside vajadused.
(2)
Nõukogu tuletas oma 26. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine” (3) meelde, et kosmosevara on meie majandusele hädavajalikuks muutunud ning et seetõttu tuleb tagada selle julgeolek. Nõukogu toonitas, et „[---] Euroopa jaoks on vajalik töötada välja Euroopa suutlikkus oma kosmoseinfrastruktuuri ja kosmosejäätmete seireks ja järelevalveks; suutlikkus rajaneks esialgu olemasolevatele riiklikele ja Euroopa varadele, saades kasu suhetest, mida võib luua teiste partnerriikidega ning nende suutlikkusega”.
(3)
Oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine” tunnistas nõukogu vajadust omada tulevikus kosmose olukorrast ülevaate saamise kui Euroopa tasandi tegevuse alast suutlikkust, et töötada välja riiklikud ja Euroopa tsiviil- ja sõjalised vahendid ja kasutada olemasolevaid, ning kutsus komisjoni ja nõukogu üles esitama ettepaneku juhtimiskava ja andmepoliitika kohta, mis võimaldab liikmesriikidel anda oma panuse vastavalt riiklikule suutlikkusele kooskõlas kohaldatavate julgeolekunõuete ja eeskirjadega. Lisaks kutsus nõukogu „kõiki Euroopa institutsioone üles uurima sobivaid meetmeid”, mis lähtuksid kindlaksmääratud tsiviil- ja sõjaliste kasutajate nõuetest ning mille võtmisel kasutataks asjaomaseid vahendeid kooskõlas kohaldatavate julgeolekunõuetega ning kosmose olukorrast ülevaate saamise vallas läbiviidava Euroopa Kosmoseagentuuri ettevalmistava programmi tulemusi.
(4)
Nõukogu 31. mai 2011. aasta järeldustes komisjoni teatise „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine” teemal ja nõukogu 6. detsembri 2011. aasta resolutsioonis „Suunised, mis käsitlevad kosmose lisandväärtust ja eeliseid Euroopa kodanike turvalisuse kindlustamisel” (4) rõhutati vajadust tõhusa kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkuse kui Euroopa tasandi tegevuse järele ning leiti, et liit peaks „kasutama võimalikult laiaulatuslikult liikmesriikides, Euroopa ja asjakohastel juhtudel rahvusvahelisel tasandil olemas olevaid või välja arendamisel olevaid varasid, teadmisi ja oskusi”. Tunnistades sellise süsteemi kaheseks kasutuseks sobivat olemust ja võttes arvesse selle erilist julgeolekumõõdet, kutsus nõukogu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tihedas koostöös Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikidega, kellel on sellist vara ja suutlikkust, ning konsulteerides kõikide asjaosalistega, esitama ettepanekuid kõnealuse vara ja suutlikkuse täieliku kasutamise ja neile tuginemise kohta, et arendada välja kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkus kui Euroopa tasandi tegevus, ning seoses sellega määratlema asjaomast juhtimist ja andmepoliitikat, hoolitsedes kosmose olukorrast ülevaate saamise alaste väga tundlike andmete kaitse eest.
(5)
Üldiselt hõlmab kosmose olukorrast ülevaate saamine kolme peamist valdkonda, nimelt kosmose jälgimine ja seire (Space Surveillance and Tracking, edaspidi „SST”), kosmoseilmastiku jälgimine ja prognoosimine ning maalähedased objektid. Kõnealuste valdkondade tegevuste eesmärgiks on kaitsta infrastruktuure kosmoses ja kosmosest. Käesolev otsus, mis hõlmab kosmose jälgimist ja seiret, peaks tõhustama kõnealuste valdkondade vahelist sünergiat.
(6)
Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab liit saavutada sünergiat ka algatustega, mis käsitlevad kosmosejäätmete aktiivse kõrvaldamise ja passiveerimise meetmeid (näiteks Euroopa Kosmoseagentuuri algatus).
(7)
Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealaste tegevuste turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seetõttu tuleks luua SST toetusraamistik eesmärgiga toetada selliste teenuste väljatöötamist ja osutamist, mis hõlmavad järelevalvet kosmoseobjektide üle ja nende objektide jälgimist, et vältida kokkupõrgete tagajärjel kosmoseaparaatidele kahju teket ja kosmosejäätmete levikut, samuti selleks, et terve kosmoseaparaadi või sellest tekkinud kosmosejäätmete kontrollimatu taassisenemise korral Maa atmosfääri prognoosida trajektoore ja taassisenemise teid, võimaldades anda riikide valitsustele ja kodanikukaitse teenistustele parimat teavet.
(8)
SST toetusraamistik peaks aitama kaasa Euroopa majanduse, ühiskonna ja kodanike kaitsmiseks oluliste Euroopa ja riiklike kosmoseinfrastruktuuride, -vahendite ja -teenuste pikaajalise kättesaadavuse tagamisele.
(9)
SST teenuste osutamisest saavad kasu kõik kosmosepõhiseid infrastruktuure omavad avalik-õiguslikud ja eraettevõtjad, sealhulgas liit, pidades silmas liidu vastutust liidu kosmoseprogrammide eest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1285/2013 (5) loodud Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja EGNOS ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 377/2014 (6) loodud programmi Copernicus eest. Kontrollimatu taassisenemise varajased hoiatused ning kokkupõrke aja ja koha prognoosimine toovad kasu ka kodanikukaitsega tegelevatele riigiasutustele. Samuti võivad kõnealused teenused pakkuda huvi muudele kasutajatele, näiteks erakindlustusandjatele, et hinnata satelliidi kasutusaja jooksul toimuvast kokkupõrkest tulenevat võimalikku vastutust. Lisaks tuleks pikemas perspektiivis ette näha vabalt kättesaadav ja taaskasutatav avalik infoteenus seoses Maa orbiidil olevate kosmoseobjektide orbitaalparameetritega.
(10)
SST teenused peaksid täiendama teadusuuringuid, mis on seotud kosmosepõhise infrastruktuuri kaitsmisega ja mis viiakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1291/2013 (7) alusel loodud raamprogrammi „Horisont 2020” raames, liidu juhtivaid kosmoseprogramme Copernicus ja Galileo, komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava” osutatud digitaalarengu tegevuskava, muid telekommunikatsiooni infrastruktuure, mis aitavad kaasa infoühiskonna saavutamisele, julgeolekuga seotud algatusi ning Euroopa Kosmoseagentuuri tegevust.
(11)
SST toetusraamistik peaks aitama kaasa avakosmose rahumeelse kasutamise ja uurimise tagamisele.
(12)
SST toetusraamistik peaks võtma arvesse koostööd rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Ameerika Ühendriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude kolmandate isikutega, eriti seoses kokkupõrgete vältimise ja kosmosejäätmete leviku vältimisega. Lisaks peaks see täiendama kehtivaid leevendusmeetmeid, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suuniseid kosmosejäätmete vähendamiseks, või muid algatusi avakosmosetegevuse ohutuse, julgeoleku ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Samuti peaks see olema kooskõlas liidu ettepanekuga võtta vastu avakosmosetegevuse rahvusvaheline tegevusjuhend.
(13)
SST toetusraamistik peaks hõlmama riikide SST vara võrgustiku loomist ja kasutamist SST teenuste osutamiseks. Kui see on saavutatud, tuleks julgustada uute sensorite väljatöötamist või liikmesriikide kasutatavate olemasolevate sensorite täiustamist.
(14)
Tihedas koostöös Euroopa Kosmoseagentuuri ja teiste sidusrühmadega peaksid komisjon ja käesoleva otsuse alusel loodav SST konsortsium oma vastavate pädevuste kohaselt jätkama juhtrolli strateegiliste partneritega peetavates tehnilistes SST-alastes dialoogides.
(15)
Kosmose olukorrast ülevaate saamise alased tsiviil- ja sõjaliste kasutajate nõuded määrati kindlaks heakskiidetud komisjoni talituste töödokumendis, mis käsitleb Euroopa kõrgetasemelisi tsiviil- ja sõjalise valdkonna kosmose olukorrast ülevaate saamise kasutajanõudeid. SST teenuste osutamisel tuleks lähtuda tsiviilkasutajate nõuetest. Käesolev otsus ei peaks käsitlema puhtalt sõjalisi kasutuseesmärke. Komisjon peaks vajaduse korral tagama kasutajanõuete korrapärase läbivaatamise ja ajakohastamise mehhanismi, millesse on kaasatud kasutajaskonna esindajaid. Selleks peaks komisjon jätkama vajalikku dialoogi asjaomaste osalejatega, nagu Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa Kosmoseagentuur.
(16)
SST teenuste osutamine peaks põhinema liidu ja liikmesriikide vahelisel partnerlusel ning selle käigus tuleks kasutada nii olemasolevaid kui ka tulevasi riiklikke eksperditeadmisi ja vara, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud eksperditeadmisi ja vara. Liikmesriigid peaksid säilitama omandiõiguse ja kontrolli oma vara üle ning vastutama vara toimimise, hooldamise ja uuendamise eest. SST toetusraamistik ei peaks andma rahalist toetust uute SST sensorite väljatöötamiseks. Kui kasutajanõuete täitmise eesmärgil tekib vajadus uute sensorite järele, võidakse seda käsitleda riiklikul tasandil või vajaduse korral Euroopa tasandi teadus- ja arendusprogrammi kaudu. Komisjon ja liikmesriigid peaksid soodustama ja hõlbustama võimalikult suure arvu liikmesriikide osalemist SST toetusraamistikus, eeldusel et osalemiskriteeriumid on täidetud.
(17)
SST teenuste osutamisse võiks panustada ka Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) kui liidu asutus, mis on asutatud nõukogu ühismeetmega 2001/555/ÜVJP (8) ning mis pakub georuumilisi kujutisi käsitleva teabega seotud ning erineva salastatuse tasemega teenuseid ja tooteid tsiviil- ja sõjalistele kasutajatele. SATCENi eksperditeadmised salastatud teabe käsitlemisel turvalises keskkonnas ja tema tihedad institutsionaalsed sidemed liikmesriikidega on panuseks SST teenuste käsitlemise ja osutamise hõlbustamisse. Eeltingimus SATCENi osalemiseks SST toetusraamistikus on kõnealuse ühismeetme muutmine, sest sellega ei nähta praegu ette SATCENi tegutsemist SST valdkonnas. Komisjon peaks asjakohasel juhul tegema koostööd Euroopa välisteenistusega, arvestades viimati nimetatu rolli liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja abistamisel SATCENi operatiivses juhtimises.
(18)
Teatavate kosmoseobjektide laadi, spetsifikatsioone ja asukohta käsitlev täpne teave võib mõjutada liidu või tema liikmesriikide ja kolmandate riikide julgeolekut. Liikmesriigid peaksid võtma, vajaduse korral nõukogu julgeolekukomitee („julgeolekukomitee”) kaudu, arvesse asjakohaseid julgeolekukaalutlusi ning asjaomase suutlikkuse, sealhulgas SST sensorite võrgustiku loomisel ja kasutamisel SST andmete töötlemise ja analüüsimise suutlikkust ning SST teenuste osutamist. Sellepärast tuleb käesoleva otsusega kehtestada üldsätted SST teabe kasutamise ning turvalise vahetamise kohta liikmesriikide, SST teenuste kasutajate ja asjakohasel juhul SATCENi vahel. Lisaks peaksid komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid kindlaks määrama SST toetusraamistiku turvalisusega seotud küsimuste käsitlemiseks vajalikud koordineerimismehhanismid.
(19)
Osalevad liikmesriigid peaksid vastutama SST andmete kasutamist ning SST teabe kasutamist ja vahetamist käsitlevate sätete üle läbirääkimiste pidamise ning nende sätete rakendamise eest. SST andmete kasutamist ning SST teabe kasutamist ja vahetamist käsitlevates sätetes, mis on kehtestatud käesolevas otsuses ning osalevate liikmesriikide ja vajaduse korral SATCENi vahelises kokkuleppes, tuleks arvesse võtta SST andmete turvalisust käsitlevaid heakskiidetud soovitusi.
(20)
SST andmete võimalik tundlikkus nõuab koostööd, mis põhineks tõhususel ja usaldusel, sealhulgas seoses SST andmete töötlemise ja analüüsimise viisiga. Kõnealuse eesmärgi saavutamisele peaks kaasa aitama võimalik avatud lähtekoodil põhineva tarkvara kasutamine, mis võimaldaks volitatud SST andmete allikate turvalist juurdepääsu lähtekoodile, et selle talitlust muuta ja parandada.
(21)
Julgeolekukomitee soovitas luua riskijuhtimisstruktuuri eesmärgiga tagada, et SST toetusraamistiku rakendamisel võetaks nõuetekohaselt arvesse andmete turvalisuse küsimusi. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid, ning asjakohasel juhul SATCEN, töötama välja asjakohased riskijuhtimisstruktuurid ja -menetlused, võttes arvesse julgeolekukomitee soovitusi.
(22)
Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).
(23)
Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt sensorite võrgustiku loomiseks ja toimimise tagamiseks võetavate meetmete toetamine, SST andmete töötlemise ja analüüsimise suutlikkuse loomine ning SST teenuste väljatöötamine ja nende teenuste osutamine, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, kuna selliste teenuste osutamine osalevate liikmesriikide konsortsiumi kaudu tooks kasu liidule kui kosmosevara suuromanikule, küll aga saab neid otsuse ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(24)
Käesoleva otsuse eesmärgid on sarnased nende programmide eesmärkidega, mis loodi määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 1, artikli 3 punktidega c ja d ning artikliga 4, nõukogu otsuse 2013/743/EL (10) artikli 2 lõike 2 punktidega b ja c, I lisa II osa punkti 1.6.2 alapunktiga d ning I lisa III osa punktidega 7.5 ja 7.8 ning määruse (EL) nr 377/2014 artikli 8 lõike 2 punktiga b, millega eraldatakse kuni 26,5 miljonit eurot jooksevhindades. SST toetusraamistiku eesmärkide elluviimiseks, eelkõige olemasolevast varast koosneva võrgustiku loomiseks ette nähtud rahaliste vahendite kogusumma ulatub hinnanguliselt 70 miljoni euroni. Võttes arvesse käesoleva otsuse ja nimetatud programmide sarnaseid eesmärke, peaks olema võimalik käesoleva otsusega sätestatud meetmeid rahastada kõnealustest programmidest, tagades täieliku kooskõla nende alusaktidega.
(25)
Kosmose jälgimise ja seire alases tegevuses Euroopale piisava autonoomsuse tagamiseks võib vajalikuks osutuda SST alusakti vastuvõtmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (11) tähenduses. Sellist võimalust tuleks kaaluda kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatamise käigus.
(26)
Arvestades kosmose olukorrast ülevaate saamise tundlikku iseloomu, peaks sensorite toimimise ja SST teenuste osutamiseks vajalike andmete töötlemine jääma osalevate liikmesriikide vastutusalasse. Riikide SST vara jääb vara kontrolli ja toimimise eest vastutavate liikmesriikide käsutusse,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Toetusraamistiku loomine
Käesoleva otsusega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik („SST toetusraamistik”).
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „kosmoseobjekt”- avakosmoses asuv tehislik objekt;
2) „kosmoseaparaat”- konkreetse otstarbega kosmoseobjekt, sealhulgas aktiivsed tehissatelliidid ja kanderaketi ülemised astmed;
3) „kosmosejäätmed”- kõik Maa orbiidil asuvad või Maa atmosfääri taassisenevad kosmoseobjektid, sealhulgas kosmoseaparaadid või nende fragmendid ja elemendid, mis ei toimi või mis ei täida enam ühtegi konkreetset eesmärki, sealhulgas rakettide või tehissatelliitide osad, või mitteaktiivsed tehissatelliidid;
4) „SST sensor”- seade või seadmete kombinatsioon, näiteks maapealsed või kosmosepõhised radarid ja teleskoobid, millega on võimalik mõõta kosmoseobjektide füüsikalisi parameetreid, näiteks suurust, asukohta ja kiirust;
5) „SST andmed”- kosmoseobjektide füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmoseobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel;
6) „SST teave”- töödeldud SST andmed, mis on teabesaajale esitatud koheselt mõistetaval kujul.
Artikkel 3
SST toetusraamistiku eesmärgid
1. SST toetusraamistiku üldeesmärk on aidata kaasa Euroopa majanduse, ühiskonna ja kodanike kaitsmiseks oluliste Euroopa ja riiklike kosmoseinfrastruktuuride, -vahendite ja -teenuste pikaajalise kättesaadavuse tagamisele.
2. SST toetusraamistiku erieesmärgid on järgmised:
a)
hinnata ja vähendada Euroopa kosmoseaparaatide orbiidil toimimisega seotud kokkupõrkeohtu ning võimaldada kosmoseaparaatide operaatoritel tõhusamalt kavandada ja võtta leevendusmeetmeid;
b)
vähendada Euroopa kosmoseaparaatide orbiidile saatmisega seotud riske;
c)
teha seiret kosmoseaparaatide või nendega seotud kosmosejäätmete Maa atmosfääri kontrollimatu taassisenemise üle ning anda täpsemaid ja tõhusamaid varajasi hoiatusi eesmärgiga vähendada potentsiaalset ohtu Euroopa kodanike turvalisusele ning leevendada potentsiaalse kahju tekkimist maapealsele infrastruktuurile;
d)
püüda vältida kosmosejäätmete levikut.
Artikkel 4
SST toetusraamistikust toetatavad meetmed
1. Artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks toetatakse SST toetusraamistikust järgmisi meetmeid, mis on suunatud SST suutlikkuse loomisele Euroopa tasandil ning Euroopale piisava autonoomsuse tagamisele:
a)
liikmesriikide maapealsete ja/või kosmosepõhiste sensorite, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud riiklike sensorite võrgustikku hõlmava sensorifunktsiooni loomine ja selle toimimise tagamine eesmärgiga jälgida kosmoseobjekte, teha nende üle seiret ning luua asjaomane andmebaas;
b)
töötlemisfunktsiooni loomine ja selle toimimise tagamine SST andmete töötlemiseks ja analüüsimiseks riiklikul tasandil eesmärgiga koostada SST teave ja teenused SST teenuste osutamise funktsioonile edastamiseks;
c)
artikli 5 lõikes 1 määratletud SST teenuste osutamise funktsiooni loomine artikli 5 lõikes 2 osutatud üksuste jaoks.
2. SST toetusraamistik ei hõlma uute SST sensorite väljatöötamist.
Artikkel 5
SST teenused
1. Artiklis 4 nimetatud SST teenused on välja töötatud tsiviilotstarbel. Nad hõlmavad järgmisi teenuseid:
a)
kosmoseaparaatide või kosmoseaparaadi ja kosmosejäätmete vahelise kokkupõrke ohu hindamine ning kokkupõrke vältimiseks hoiatuste koostamine kosmoseaparaadi kosmosemissiooni stardi, orbiidile siirdumise, orbiidil tegutsemise ja kasutusest kõrvaldamise etapi ajal;
b)
orbiidil toimuvate osadeks purunemiste, rikete või kokkupõrgete avastamine ja kirjeldamine;
c)
kosmoseobjektide ja kosmosejäätmete kontrollimatu Maa atmosfääri taassisenemisega seotud ohu hindamine ja asjaomase teabe koostamine, sealhulgas võimaliku kokkupõrke aja ja tõenäolise koha prognoosimine.
2. SST teenuseid osutatakse:
a)
kõikidele liikmesriikidele,
b)
nõukogule,
c)
komisjonile,
d)
Euroopa välisteenistusele,
e)
avalik-õiguslikele ja erasektoris tegutsevatele kosmoseaparaatide omanikele ja operaatoritele,
f)
kodanikukaitsega tegelevatele riigiasutustele.
SST teenuseid osutatakse kooskõlas artiklis 9 esitatud SST andmete ja teabe kasutamist ja vahetamist käsitlevate sätetega.
3. Osalevad liikmesriigid, komisjon ja asjakohasel juhul SATCEN ei vastuta:
a)
kahju eest, mis tekib SST teenuste osutamises esinevate puudujääkide või teenuseosutamise katkemise eest;
b)
SST teenuste osutamisel esinevate viivituste eest;
c)
SST teenuste kaudu pakutava teabe ebatäpsuse eest või
d)
SST teenuste osutamisega seoses võetud meetmete eest.
Artikkel 6
Komisjoni ülesanded
1. Komisjon:
a)
haldab SST toetusraamistikku ja tagab selle rakendamise;
b)
võtab SST toetusraamistikuga seotud riskide kindlaksmääramiseks, ohjamiseks, leevendamiseks ja jälgimiseks vajalikke meetmeid;
c)
tagab vajaduse korral SST-alaste kasutajanõuete ajakohastamise;
d)
määratleb SST toetusraamistiku haldamise üldsuunised, eelkõige seoses artikli 7 lõikes 3 osutatud konsortsiumi loomise ja toimimise hõlbustamisega;
e)
hõlbustab vajaduse korral liikmesriikide võimalikult laialdast osalemist kooskõlas artikliga 7.
2. Komisjoni võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse SST toetusraamistiku tegevuse koordineerimise kava ja asjaomased tehnilised meetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegselt kogu vajaliku teabe SST toetusraamistiku rakendamise kohta, et tagada eelkõige läbipaistvust ja selgust seoses järgmisega:
a)
soovituslikud jõupingutused ja liidu erinevad rahastamisallikad;
b)
SST toetusraamistikus osalemine ja sellest toetatavad meetmed;
c)
liikmesriikide SST vara võrgustiku ja SST teenuste osutamise areng;
d)
SST teabe vahetamine ja kasutamine.
Artikkel 7
Liikmesriikide osalemine
1. Artiklis 4 osutatud meetmete rakendamises osaleda sooviv liikmesriik esitab komisjonile taotluse, tõendades järgmiste kriteeriumide täitmist:
a)
ta omab järgmisi vahendeid või tal on neile juurdepääs:
i)
kohased olemasolevad või väljatöötamisel olevad SST sensorid ning nende käitamiseks vajalikud tehnilised ja inimressursid või
ii)
kohane spetsiaalselt SST jaoks ette nähtud operatiivanalüüsi- ja andmetöötlussuutlikkus;
b)
ta on koostanud tegevuskava artiklis 4 sätestatud meetmete rakendamiseks, mis hõlmab teiste liikmesriikidega tehtava koostöö meetodeid.
2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid taotluste esitamise korra ja lõikes 1 sätestatud kriteeriumite täitmise kohta liikmesriikide poolt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Kõik liikmesriigid, kes on täitnud lõikes 1 osutatud kriteeriumid, määravad end esindama riikliku üksuse. Määratud riiklikud üksused moodustavad konsortsiumi ja sõlmivad artiklis 10 osutatud kokkuleppe.
4. Komisjon avaldab osalevate liikmesriikide nimekirja oma veebisaidil ja ajakohastab seda.
5. Sensorite toimimise, andmete töötlemise ja andmepoliitika elluviimise eest vastutavad osalevad liikmesriigid. Osalevate liikmesriikide vara jääb täielikult nende kontrolli alla.
Artikkel 8
Euroopa Liidu Satelliidikeskuse roll
Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) võib teha koostööd artikli 7 lõike 3 alusel loodava konsortsiumiga. Sellisel juhul sõlmib ta osalevate liikmesriikidega asjakohased rakenduskokkulepped.
Artikkel 9
SST andmed ja teave
Konsortsiumi poolt avaldatud SST teabe kasutamine ja vahetamine ning SST andmete kasutamine SST toetusraamistiku raames artiklis 4 osutatud meetmete elluviimiseks toimub järgmiste eeskirjade kohaselt:
a)
välditakse andmete ja teabe lubamatut avaldamist, võimaldades samas tõhusat toimimist ja maksimeerides koostatud teabe kasutamist;
b)
tagatakse SST andmete turvalisus;
c)
SST teave ja teenused tehakse artikli 5 lõikes 2 määratletud SST teenuste saajatele kättesaadavaks teadmisvajaduse alusel kooskõlas teabeallika ja asjaomase kosmoseobjekti omaniku juhiste ja julgeolekueeskirjadega.
Artikkel 10
Operatiivtegevuse koordineerimine
Artikli 7 lõikes 3 osutatud konsortsiumi moodustanud määratud riiklikud üksused sõlmivad kokkuleppe, millega nähakse ette eeskirjad ja mehhanismid koostöö tegemiseks artiklis 4 osutatud meetmete rakendamiseks. Eelkõige sisaldab kõnealune kokkulepe sätteid järgmise kohta:
a)
SST teabe kasutamine ja vahetamine, võttes arvesse heakskiidetud soovitust „Andmepoliitika kosmose olukorrast ülevaate saamisel - soovitused turvalisuse aspektist”;
b)
riskijuhtimisstruktuuri loomine eesmärgiga tagada SST andmete ja teabe kasutamist ja turvalist vahetamist käsitlevate sätete rakendamine;
c)
koostöö SATCENiga artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud meetme rakendamiseks.
Artikkel 11
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon teeb järelevalvet SST toetusraamistiku rakendamise üle.
2. Komisjon esitab 1. juuliks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule SST toetusraamistiku rakendamist käsitleva aruande käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise kohta, mis hõlmab nii tulemusi, mõju, ressursside kasutamise tõhusust kui ka Euroopa lisaväärtust.
Kõnealusele aruandele võidakse vajaduse korral lisada muudatusettepanekuid, sealhulgas võimalus võtta vastu SST alusakt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 tähenduses.
Artikkel 12
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 16. aprill 2014