PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/519,
26. märts 2015,
millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009, (2) viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012, (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordile.
(2)
Rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012 muudetud meetmetega kehtestati iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja suhtes väärtuseline tollimaks määraga 0,0-69,7 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati samas 54,1 % ning koostööst keeldunud Hiina eksportivate tootjate dumpinguvastase jääktollimaksu määraks 74,1 % („kehtivad tollimaksud”).
(3)
Rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011, (4) mida on viimati muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 693/2012, (5) laiendati esialgseid meetmeid Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(4)
Pärast seda, kui oli avaldatud teade kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (6) sai komisjon 1. oktoobril 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa tööstuslike kinnitusdetailide instituut (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodangust.
(5)
Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 30. jaanuaril 2014Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (7) (edaspidi „algatamisteade”), et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(7)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(8)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele ning HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(9)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(10)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud HRV eksportivate tootjate ning liidus asuvate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(11)
325 teadaolevast HRV tootjast vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule 24. Nendest 13 ei teatanud aga ekspordist ELi ning kolme muu puhul ei tuvastatud algses uurimises dumpingut, mistõttu nende suhtes kehtivaid meetmeid ei kohaldata. Ülejäänud kaheksa äriühingut teatasid ELi suunduva ekspordi mahuks 11 800 tonni, mis Eurostati hinnangul vastas 132 protsendile Hiina koguimpordist ELi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tehti ettepanek koostada valim kolmest suuremast eksportijast. Üks valimisse kaasatud äriühing aga väitis, et ta oli väljavõttelise uuringu vormis esitanud oma ELi suunduva ekspordi kohta valed andmed ja et tegelikult oleks ta pidanud ekspordi mahuks märkima nulli.
(12)
Seetõttu kaasati valimisse ülejäänud kolm suuremat eksportijat. Kõik kolm valimisse kaasatud äriühingut loobusid erinevail menetlusetappidel koostööst, jättes küsimustikele vastamata või keeldudes kohapealsetest kontrollidest. Sellest tulenevalt saadeti kolmele asjaomasele äriühingule kiri, milles neid teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18. Asjaomased eksportivad tootjad ei vastanud sellele.
(13)
Komisjon uuris nelja ülejäänud eksportiva tootja olukorda, kes olid väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud. Kuid kuna nende ekspordimaht liitu oli niivõrd väike, moodustades alla 1 % koguekspordist, ei peetud seda asjakohaseks või esinduslikuks, et moodustada uus valim ning tugineda uurimise järeldustes nende olukorrale. Tõdeti, et võttes arvesse valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumist, on kõige asjakohasem uurimise järeldustes tugineda laiaulatuslikumale ja esinduslikumale andmekogumile, nimelt kättesaadavale teabele. Nelja ülejäänud äriühingut teavitati komisjoni kavatsusest kasutada kättesaadavat teavet.
(14)
Ebapiisavat koostööd silmas pidades teavitati ka Hiina ametiasutusi komisjoni kavatsusest kohaldada artiklit 18. Vastuseks äriühingutele ning Hiina ametiasutustele saadetud kirjadele ei laekunud komisjonile ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.
(15)
Uurimise algetapis tegi komisjoniga koostööd 91 liidu tootjat/tootjate kontserni, kelle toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodangust. Koostööd tegevate tootjate arvukust silmas pidades kasutas komisjon väljavõttelist uuringut. Algselt moodustatud valim hõlmas üheksat äriühingut/kontserni, mis olid kõige esinduslikumad oma mahu, suuruse, erinevate tooteliikide ja geograafilise asukoha poolest liidus. Üks valimisse kaasatud äriühing loobus koostööst ning otsustas küsimustikule vastamata jätta. Sellest tulenevalt teavitas komisjon asjaomast äriühingut valimist väljajätmisest koostööst keeldumise tõttu. Ülejäänud kaheksast äriühingust/kontsernist koosnevat valimit peeti siiski esinduslikuks, kuna see hõlmas 24 % liidu rauast või terasest kinnitusdetailide arvestuslikust kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(16)
Vastused küsimustikule saatsid kaks liidu importijat. Äriühingute suhteliselt väikest arvu arvestades ei olnud tarvis väljavõttelist uuringut.
(17)
Ükski kasutaja ei andnud endast teada algatamisteates sätestatud tähtajaks ega ka hilisema menetluse käigus. Seega leiti, et uurimise raames ei teinud koostööd ükski kasutaja.
(18)
Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
Külastati 11 äriühingut (vähemalt üht igast valimisse kaasatud kaheksast kontsernist). Asjaomased liidu tootjad taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende isikut ei avalikustataks. Nad väitsid, et nende isiku avalikustamine võib oluliselt kahjustada nende äritegevust. Nende taotlus vaadati läbi ja see leiti olevat põhjendatud. Seetõttu ei ole kõnealuste äriühingute nimed loetletud;
b)
liidu importijad:
Adolf Würth GmbH & Co - Saksamaa
Marcopol z o.o. - Poola;
c)
tootjad turumajanduslikes riikides:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaisia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaisia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India.
5. Järelduste avalikustamine
(19)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mis viisid aegumise läbivaatamise järeldusteni, ning neid kutsuti üles märkusi esitama (lõplike järelduste avalikustamine). Lisaks anti neile võimalus esitada pärast järelduste avalikustamist teatava aja jooksul oma märkused. Märkused saadi taotluse esitajalt, Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskojalt, kahelt liidu importijalt/tootjalt ja nendega seotud Hiina tootjalt ning kahelt liidu edasimüüjate ühenduselt. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(20)
Vaatlusalune toode on teatavad HRVst pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla.
2. Samasugune toode
(21)
Leiti, et vaatlusalusel tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetavatel ja müüdavatel rauast või terasest kinnitusdetailidel ning Malaisia siseturul (edaspidi „võrdlusriik”) toodetavatel ja müüdavatel rauast või terasest kinnitusdetailidel on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhikasutusalad kui HRVs toodetavatel ja liitu eksportimiseks müüdavatel rauast või terasest kinnitusdetailidel. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(22)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda HRV poolse dumpingu jätkumine või kordumine.
1. Sissejuhatavad märkused
(23)
Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 11-14, ei teinud valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad uurimise käigus koostööd. Kuna HRV eksportivad tootjad ei teinud piisavalt koostööd, põhines üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.
(24)
Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks kasutati aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed) ning muu avalikult kättesaadav teave (nagu näiteks Hiina kinnitusdetailide tööstuse ühenduse avaldus).
(25)
Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist ekspordihinnaga, kuna puudus teave Hiina tootjate poolt liitu eksporditava täpse tootevaliku kohta.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriigi valimine ja normaalväärtuse arvutamine
(26)
Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles kommenteerima oma ettepanekut kasutada Indiat turumajandusliku kolmanda riigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV puhul. Indiat kasutati võrdlusriigina juba esialgse uurimise ajal.
(27)
Lisaks Indiale pakkus taotluse esitaja võimaliku võrdlusriigina välja USA. Muud huvitatud isikud esitasid reservatsioone India kui võrdlusriigi suhtes ning pakkusid võimalike võrdlusriikidena välja Malaisia, Taiwani, Tai ja Vietnami.
(28)
Lisaks huvitatud isikute esitatud ettepanekutele pidas ka komisjon vajalikuks ise sobiva võrdlusriigi väljaselgitamist. Komisjon tegi täiendava võimaliku võrdlusriigina kindlaks Jaapani, kuna riigi kinnitusdetailide tootmismaht on oma suuruselt HRVga sarnane.
(29)
Koostöö tegemise taotlused saadeti India, Jaapani, Malaisia (tegelikud, meetmetest mitte kõrvale hoidvad tootjad), (8) Taiwani, Tai ja USA tootjatele. Vietnami tootjatega ei võetud ühendust, kuna Vietnami ei peeta turumajanduslikuks riigiks. Koostööks olid valmis India ja Malaisia eksportivad tootjad ning nimetatud riikidesse korraldati ka kontrollkäigud.
(30)
Tuli ilmsiks, et ühe koostööd tegeva India ettevõtja puhul ei olnud tegemist tootja, vaid kaubandusettevõtjaga ning teine koostööd tegev India ettevõtja oli oma tegevust alustanud alles läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel. Seetõttu ei saanud kasutada India müügi- ja kuluandmeid. Kahe koostööd tegeva Malaisia ettevõtja puhul tehti kindlaks, et tegemist on eksportivate tootjatega ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta on olemas täielikud andmed. Seetõttu valiti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a alusel HRV puhul võrdlusriigiks Malaisia.
(31)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate Malaisia tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes koguekspordiga liitu, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle tulemusena leiti, et omamaine müük võrdlusriigis on tüüpiline.
(32)
Samuti uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa omamaisel turul toimunud müügist sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlik. Uuringust järeldus, et ühe tootja omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, samas kui teise tootja puhul see nii ei olnud.
(33)
Esimese tootja normaalväärtuse aluseks võeti seega tegelik omamaine hind, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana. Teise tootja puhul tuletati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.
(34)
Lõplike järelduste avalikustamise järel esitasid kaks huvitatud isikut märkusi võrdlusriigi valiku kohta. Väideti, et Jaapanit ei oleks pidanud lugema võimalikuks võrdlusriigiks, kuna seal keskendutakse kõrgema hinnaklassi toodetele ja kulud on kõrged. Üks huvitatud isik märkis, et võrdlusriigiks oleks pidanud valima Taiwani, kuna seal on palju tootjaid, kulusid saab võrrelda Hiinaga ning toimub suuremahuline eksport Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse.
(35)
Komisjon märgib, et võrdlusriigi valik tehti pärast kuue võimaliku riigi kaalumist. Koostööd sooviti teha kõigi nende riikidega. Koostööks olid valmis üksnes Malaisia ja India; Taiwan ja Jaapan ei soovinud koostööd teha. Põhjenduses 30 selgitatud põhjustel otsustati valida Malaisia.
2.2. Ekspordihinna määramine
(36)
Võttes arvesse koostöö puudumist valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjatega ja seega Hiina hindu käsitleva konkreetse teabe puudumist, määrati ekspordihind kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18 ning selleks kasutati statistilisi allikaid (Eurostat).
2.3. Võrdlused ja kohandused
(37)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade põhjal. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti ekspordihinda kohanduste näol nõuetekohaselt ja vajaduse korral arvesse. Selleks, et väljendada ekspordihinda tehasehindade tasandil, kohandas komisjon Eurostati andmetel põhinevat CIF-hinda veo-, kindlustus-, käitlemis- ja laenukulude puhul.
2.4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(38)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Eurostati keskmised impordihinnad ei andnud võrdlusriigi normaalväärtustega võrreldes tunnistust dumpingu olemasolust.
(39)
Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi HRVst liitu kõigest tähtsusetul määral rauast või terasest kinnitusdetaile (9 000 tonni, väärtusega 23 miljonit eurot), jättes kõrvale nende eksportivate tootjate toodetud rauast või terasest kinnitusdetailid, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut. Valimisse kaasatud Hiina eksportijate koostööst keeldumise tõttu puudus ka teave Hiinast eksporditava tootevaliku kohta, mistõttu sai võrdlusriigi normaalväärtusega võrdlemist teostada üksnes koondandmete põhjal.
(40)
Seega ei peeta dumpingu mittetuvastamist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisavalt oluliseks, sest imporditud kogused olid väikesed ja puudus teave imporditava tootevaliku kohta, võttes arvesse, et toodetakse ja turustatakse väga erinevaid kinnitusdetaile.
(41)
Lõplike järelduste avalikustamise järel kommenteerisid kolm huvitatud isikut, et meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud tuvastatud dumpingut. Leiti, et hoolimata HRVst pärinevast väikesemahulisest ekspordist on dumpingu mittetuvastamine olulise tähtsusega.
(42)
Komisjon märgib, et kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 põhinevad tulemused dumpingu kordumise tõenäosusel ning mitte dumpingu olemasolu tuvastamisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(43)
Eespool põhjendustes 38-40 esitatud kaalutlusi arvesse võttes analüüsis komisjon lisaks dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete aegumise korral. Selle tegevuse käigus analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, HRVst teistele turgudele suunatud ekspordi hind, meetmetest kõrvalehoidmine ning liidu turu atraktiivsus.
3.1. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs
(44)
HRVd peetakse maailma suurimaks rauast või terasest kinnitusdetailide tootjaks. Hiina kinnitusdetailide tööstuse ühenduse (China Fastener Industry Association, „CFIA”) (9) andmete kohaselt hinnati 2012. aasta tootmisvõimsuseks 6,6 miljonit tonni. Tootmisvõimsuse kasutamise määr oli hinnanguliselt 75 %, mistõttu vaba tootmisvõimsus oli märkimisväärne ja võrreldav liidu kogutarbimisega.
(45)
CFIA hinnangul eksporditi toodetud rauast või terasest kinnitusdetailidest 2012. aastal 40-50 % (2,5 miljonit tonni). On selge, et eksport moodustab olulise osa Hiina rauast või terasest kinnitusdetailide tootjate tegevusest. Hiina eksporditase oli seega üle 40 % kõrgem kui liidu kogutarbimine samal perioodil.
3.2. HRVst kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hind
(46)
Taotlus sisaldab esmapilgul usutavaid tõendeid Hiina ekspordihindade kohta teistele turgudele, nagu näiteks USA ja Tuneesia. Tõendite aluseks on liidu tootmisharu saadud hinnapakkumised. Ekspordihinnad osutusid eespool määratletud normaalväärtusest madalamaks. Kui võtta aluseks Hiinast Horvaatiasse suunatud ekspordi hinnad 2012. aastal ja 2013. aasta esimesel kvartalil, st enne Horvaatia ühinemist ELiga ning enne ELi kaitsemeetmete laiendamist kõnealusele riigile, võib lisaks järeldada, et Hiina ekspordi hinnatase, mis tõi esialgse uurimise käigus kaasa meetmete kehtestamise, on suhteliselt sarnane ehk siis eespool määratletud normaalväärtusest madalam.
(47)
Mitmed kolmandad riigid (nt Kanada, (10) Colombia, (11) Mehhiko, (12) Lõuna-Aafrika (13) ja USA) (14) on kehtestanud dumpinguvastased meetmed HRVst pärinevate kinnitusdetailide suhtes. Kõnealused meetmed käsitlevad kinnitusdetailide erinevaid alamkategooriaid, sealhulgas ka vaatlusalust toodet. Kõnealuseid dumpinguvastaseid meetmeid peeti veel üheks märgiks dumpingu olemasolust kolmandate riikide turgude suhtes.
(48)
Neid kaalutlusi silmas pidades järeldab komisjon, et HRV eksportivad tootjad müüsid ja müüvad ka praegu põhjendustes 46 ja 47 nimetatud kolmandatele riikidele rauast või terasest kinnitusdetaile dumpinguhindadega. Seetõttu on komisjon seisukohal, et on tõenäoline, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral müüksid HRV eksportivad tootjad vaatlusalust toodet ka liidu turul dumpinguhindadega.
3.3. Meetmetest kõrvalehoidmine
(49)
Meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevas uurimises (15) järeldati, et Hiinast pärit kinnitusdetailide suhtes kohaldatavatest meetmetest kõrvalehoidumine toimus Malaisia kaudu. Seetõttu olid meetmed laiendatud Malaisia suhtes, jättes kõrvale üheksa Malaisia tootjat, kes osutusid tegelikeks, meetmetest mitte kõrvale hoidvateks tootjateks ning kes vabastati meetmete kohaldamisest. Meetmetest kõrvalehoidmine annab tunnistust sellest, et dumpinguhinnaga eksportijad soovivad jõuda liidu turule dumpinguhinnaga, tollimakse maksmata. Seetõttu on meetmete aeguda laskmise korral tõenäoline, et kõnealused eksportijad sooviksid suunata dumpinguhinnaga impordi otse liidu turule, kõrvalehoidmise kasutamise vajaduseta.
(50)
Lõplike järelduste avalikustamise järel kommenteerisid kaks huvitatud isikut, et madalamad tollimaksumäärad vähendaksid meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. Huvitatud isikud väitsid samuti, et põhjenduses 129 selgitatud erimeetmed, mis nõudsid arvete esitamist Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, on märk sellest, et tollimaksumäärad olid liiga kõrged ning soodustasid meetmetest kõrvalehoidmist.
(51)
Komisjon märgib, et kehtivate tollimaksumäärade taset ei saa muuta algmääruse artikli 11 lõike 2 kontekstis. Hiina eksportijate suhtes kohaldatavate erimeetmete eesmärk on tegeleda Hiina tootjate meetmetest kõrvalehoidmise võimaliku ohuga seoses individuaalsete tollimaksumäärade erinevusega. Seevastu Malaisia kaudu toimuvat meetmetest kõrvalehoidmist on analüüsitud kui HRVst liitu suunatud dumpingu jätkumise tõenäosuse näitajat. Komisjon ei näe kahel küsimusel otsest seost: Hiina tootjatelt arvete nõudmine ei muuda järeldust, et teiste riikide kaudu toimuv meetmetest kõrvalehoidmine osutab dumpingu kordumise tõenäosusele, kui meetmetel lastakse aeguda.
3.4. Liidu turu atraktiivsus
(52)
Meetmetest kõrvalehoidmine Malaisia kaudu näitab, et liidu turg on Hiina tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne, kuna liidu turu hinnad on kõrgemad. Muudel eksporditurgudel kehtestatud dumpinguvastased meetmed suurendaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral veelgi liidu turu atraktiivsust. Seega on alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks märkimisväärne osa Hiina praegusest ekspordist ümber liidu turule. Tasub meenutada, et enne esialgsete meetmete kehtestamist moodustas Hiina turuosa liidu turul 26 %. Seepärast võib eeldada, et meetmete aegumise korral suureneks märkimisväärselt Hiina eksport, mille osakaal liidu turust on hetkel 0,5 %, ning ühtlasi lööks see alla liidu hinnad.
3.5. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(53)
Uurimine näitas, et HRVst eksporditi kinnitusdetaile mitmesse kolmandasse riiki dumpinguhinnaga ning mõned nimetatud kolmandatest riikidest olid kehtestanud Hiina kinnitusdetailide suhtes dumpinguvastased meetmed. Hiina eksportijate hinnakujunduspoliitika kolmandate riikide turul osutab dumpingu kordumise tõenäosusele liidu turul, kui meetmetel lastakse aeguda.
(54)
Meetmetest kõrvalehoidmist peeti veel üheks märgiks dumpingu kordumise tõenäosuse kohta.
(55)
Lisaks näitab liidu turu atraktiivsus ning asjaolu, et muud turud jäävad dumpinguvastaste meetmete tõttu suletuks, seda, et eksisteerib oht, et Hiina eksport suunataks ümber liidu turule, kui meetmetel lastakse aeguda.
(56)
Lisaks on vaba tootmisvõimsus vaatlusaluse toote tootmiseks HRVs märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga ja seda seetõttu, et eksporditurgudele peaks pääsu leidma üleliigne toodang, mis soodustab dumpingut.
(57)
Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(58)
Uurimisega tehti kindlaks, et liidus toodavad samasugust toodet paljud tootjad, sealhulgas paljud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad ning mõned suuremad äriühingud. Liidu tootjad, kelle nimel esitati aegumise läbivaatamise taotlus, tegid uurimise raames koostööd, kui välja arvata üks äriühing, nagu on selgitatud põhjenduses 15. Mitu muud, taotlust toetanud või sellele vastuväiteid esitanud tootjat esitasid oma tootmis- ja müügimahu kohta üldandmed. Kuna paljud liidu tootjad, peamiselt väikeettevõtjad, ei teinud uurimisel koostööd, ei olnud liidu toodangu kogumahtu ja tootjate arvu võimalik äriühingute üksikandmete põhjal täpselt kindlaks määrata.
(59)
Seetõttu kasutati liidu tootmismahu hindamiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet, mis põhines tööstustoodangut käsitlevatel Eurostati andmetel. Eespool öeldu põhjal hinnatakse liidu rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodanguks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 1,2 miljonit tonni.
(60)
Aegumise läbivaatamise taotlusele ja uurimise käigus kogutud teabele tuginedes võib lisaks hinnata, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid samasugust toodet 378 liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(61)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 15, kaasati valimisse kaheksa liidu tootjat/tootjate kontserni ja nad esitasid ka küsitud teabe. Valmisse kaasatud äriühingute toodang moodustab ligikaudu 24 % liidu kogutoodangust ja nende olukorda loetakse liidu tootmisharu esindavaks.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Sissejuhatavad märkused
(62)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikud näitajad tehti kindlaks, neid analüüsiti ja kontrolliti liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud ja kontrollitud andmete põhjal.
(63)
Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurus, taastumine varasemast dumpingust. Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, tootmiskulud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja tööjõukulud.
2. Liidu tarbimine
(64)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti liidu tootmisharu müügimahust liidu turul, esitades seejuures hinnangu koostööd mitteteinud tootjate kohta, ning Eurostatist saadud impordiandmetest TARICi koodide tasandil.
(65)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine 3 % võrra. Kasv oli 2011. aastal märkimisväärne, kuid liidu tarbimine jääb veel palju maha esialgsel uurimisperioodil registreeritud tasemest, mil tarbimine ületas 2,2 miljonit tonni.
Tabel 1
Tarbimine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tarbimine (tonnides)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010 = 100)
100
112
101
103
Allikas: küsimustiku vastused, aegumise läbivaatamise taotlus, Eurostat
3. HRVst pärit impordi maht, hinnad ja turuosa
(66)
HRVst pärit impordi mahtu ja turuosa analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal.
a) Asjaomase impordi maht ja turuosa
(67)
HRVst liitu imporditud vaatlusaluse toote maht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 2
Asjaomase impordi maht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
Impordimaht (tonnides)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010 = 100)
100
87
62
74
Turuosa (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010 = 100)
100
77
61
72
Allikas: Eurostat
(68)
HRVst importimise maht vähenes märgatavalt esialgsel uurimisperioodil registreeritud tasemega võrreldes (üle 98 % võrra, kui kõrvutada esialgset uurimisperioodi ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi). Ka turuosa kahanes vastavalt 26 %-lt esialgsel uurimisperioodil 0,5 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle tulemusena kadus Hiina ametlik eksport liidu turult peaaegu täielikult. Käesolevas ja järgmises tabelis esitatud andmed ei hõlma nende kolme Hiina eksportiva tootja ekspordimahte, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut. Nende ekspordimaht moodustas vaatlusalusel perioodil keskmiselt 30 % vaatlusaluse toote Hiinast pärineva ekspordi kogumahust liitu.
b) Impordihinnad ja hindade allalöömine
(69)
Alljärgnevas tabelis on ära toodud Hiinast pärineva impordi keskmine hind. HRVst pärit impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 28 %. Siiski on põhjust arvata, et seda hinda (mis on üle 250 % kõrgem Hiina ekspordi keskmisest hinnast esialgsel uurimisperioodil) ei saa lugeda oluliseks näitajaks, kuna Hiinast imporditavad kogused on väga väikesed. Võttes arvesse kõrgeid dumpinguvastaseid tollimakse, väikesemahulist importi ja koostööd tegevatelt importijatelt kogutud tõendeid, näib, et Hiina tootjate poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditud kogused hõlmavad väga väikeseid tellimusi ja/või väga konkreetseid tooteliike, tuues sestap kaasa ka kõrgemad hinnad.
Tabel 3
HRVst pärit impordi keskmine hind
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010 = 100)
100
109
159
128
Allikas: Eurostat
(70)
Kuna läbivaatamisega seotud uurimise raames ei teinud koostööd ükski valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja ja arvestades teistelt Hiina eksportivatelt tootjatelt pärineva teabe puudulikkust, määrati hindade allalöömine kindlaks selliselt, et võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu (tehasehindade tasemel) sõltumatutele klientidele liidu turul Hiinast pärit ekspordi keskmiste ekspordihindadega (Eurostatilt saadud CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra).
(71)
Võrdluse tulemus - väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil - näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal liidu turul on 12 %. Kuid eespool põhjenduses 69 selgitatud põhjustel tuleks siiski arvestada, et vaatlusaluse toote Hiinast pärineva ekspordi puhul vaatlusalusel perioodil registreeritud hinnad on palju kõrgemad nendest, mis need oleksid meetmete puudumise korral. Sellele tuginedes on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral avaldaks vaatlusaluse toote eksport Hiinast siiski tõsist hinnasurvet liidu tootjatele.
4. Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
Tabel 4
Import muudest kolmandatest riikidest
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Taiwan
Impordimaht (tonnides)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010 = 100)
100
132
121
120
Hind (eurot/tonn)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010 = 100)
100
106
111
105
Turuosa (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Impordimaht (tonnides)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010 = 100)
100
141
137
178
Hind (eurot/tonn)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010 = 100)
100
111
113
101
Turuosa (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010 = 100)
100
126
136
174
Tai
Impordimaht (tonnides)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010 = 100)
100
220
184
168
Hind (eurot/tonn)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010 = 100)
100
105
108
99
Turuosa (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010 = 100)
100
196
183
164
Muud kolmandad riigid kokku (16)
Impordimaht (tonnides)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009 = 100)
100
89
72
72
Hind (eurot/tonn)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Turuosa (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Kolmandad riigid kokku (16)
Impordimaht (tonnides)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009 = 100)
100
119
106
107
Hind (eurot/tonn)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009 = 100)
100
103
111
106
Turuosa (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Impordimaht kolmandatest riikidest liidu turule näitas vaatlusalusel perioodil kerget suurenemistendentsi, järgides suundumust tarbimises. Kolmandate riikide rauast või terasest kinnitusdetailide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, kõikudes kolmandiku ümber liidu tarbimisest.
(73)
Kolmandate riikide keskmised impordihinnad jäid vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilseks ja olid liidu tootmisharu hinnatasemest endiselt madalamad. Sellele vaatamata olid impordihinnad kolmandatest riikidest märgatavalt kõrgemad esialgse uurimise käigus Hiina puhul registreeritud hindadest. Eespool põhjenduses 69 selgitatud põhjustel ei saa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst liitu imporditud rauast või terasest kinnitusdetailide hindu pidada tüüpiliseks, ehkki need olid kõrgemad kolmandate riikide keskmistest impordihindadest.
(74)
Kolmandaid riike eraldi vaadeldes on selge, et Taiwan on praegu olulisim välisosaleja liidu turul. Taiwani ekspordimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 20 % ning moodustab ligikaudu poole ELi turule saabuvast impordist. Kui võtta arvesse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Taiwani ekspordimaht 70 % suurem kui esialgsel uurimisperioodil (ja olenemata sellest, et tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli madalam), on selge, et suur osa Hiina impordist on asendatud Taiwani toodetega. Siiski tuleks märkida, et Taiwani impordimaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas üksnes poole Hiina impordimahust algsel uurimisperioodil ning Taiwani keskmised hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid peaaegu kaks korda kõrgemad (+ 97,8 %) kui Hiina ekspordihinnad algsel uurimisperioodil. Lisaks tuleb märkida, et Hiina eksportijad on jätkanud sarnaselt madala hinnatasemega müümist Euroopa turgudele, mille suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid meetmeid. Näitena võib tuua Horvaatia enne selle ühinemist ELiga.
(75)
Lisaks on Vietnam ja Tai võitnud Hiina ekspordi kadumisest, sest ka nende puhul registreeritud mahud suurenesid märkimisväärselt (70-80 % ulatuses), kuigi nende algne maht oli palju väiksem.
(76)
Lisaks tuleks arvesse asjaolu, et teadaolevalt on liidu tootmisharu toodetega võrreldes importtoodete tootevalikus standardtooted kesksemal kohal.
(77)
Lõplike järelduste avalikustamise järel väitsid neli huvitatud isikut, et komisjoni järeldused selle kohta, et Hiina import on liidu turul osaliselt asendatud Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärineva impordiga, peaksid viima järelduseni, et Hiinast tõenäoliselt imporditavad tooted on standardtooted ega konkureeri seega otseselt liidu tootmisharu keerukamate toodetega.
(78)
Vastusena sellele väitele märgitakse, et asjaolu, et kolmandatest riikidest pärinev import näib tõesti täitvat Hiina eksportijate vabastatud turuosa, ei tähenda seda, et Hiina tulevane import ei võiks tõenäoliselt kahjustav olla. Esiteks on põhjenduses 115 üksikasjalikumalt selgitatud, et liidu tootmisharu koosneb tootjatest, kes tegelevad nii standard- kui ka erikinnitusdetailidega. Teiseks on märke sellest, et Hiina tulevane eksport võib ka hõlmata spetsiifilisemaid ja kõrgetasemelisemaid tooteid. Arengukavade kohta kättesaadav teave, nagu Hiina kinnitusdetailide tööstuse ühenduse („CFIA”) presidendi kõne, (17) osutab selgelt, et Hiina kinnitusdetailide sektor kavandab mitmekesisemate, keerukamate ja kõrgema hinnaklassi toodete väljatöötamist. Seega tuleb see väide tagasi lükata.
5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(79)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.
(80)
Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda selliste näitajate põhjal nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa ja kasv, töötajate arv, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, varud ja tööjõukulu.
a) Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(81)
Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu tootmine suhteliselt stabiilseks. Tuletatakse meelde, et vaatlusaluse toote nõudlus sõltub suuresti sellistest sektoritest nagu mootorsõiduki- ja ehitusööstus ja ka muude tarbekaupade sektor. Tõepoolest, kui 2011. aasta väike tõus kõrvale jätta, siis püsis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu tootmine suhteliselt stabiilsena, järgides Euroopa majanduse nõudluse aeglast kasvukõverat.
Tabel 5
Liidu tootmisharu kogutoodang
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010 = 100)
100
114
100
99
Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus
(82)
Ka tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, suurenedes mõnevõrra 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuna tootmine püsis ajavahemikul 2010-2013 stabiilsena, jäi stabiilseks ka tootmisvõimsuse rakendamine, saavutades 2011. aastal suhtelise tipptaseme.
Tabel 6
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010 = 100)
100
101
99
101
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
48
54
48
47
Indeks (2010 = 100)
100
114
101
98
Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus
b) Müügimaht, turuosa ja kasv
Tabel 7
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (tonnides)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010 = 100)
100
113
102
103
Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus
(83)
Sõltumatutele klientidele suunatud liidu tootmisharu müügimaht liidu turul järgis ajavahemikul 2010-2013 tarbimise ja tootmise suundumust, kasvades vaatlusalusel perioodil vähesel määral, kui jätta kõrvale 2010. ja 2011. aastal kogetud suur kasv.
Tabel 8
Liidu tootmisharu turuosa ja kasv
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (%)
67
66
66
66
Indeks (2010 = 100)
100
97
98
98
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat
(84)
Liidu tootmisharu turuosa (mida arvutades võetakse ka arvesse müüki seotud isikutele) püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena, hõlmates umbes kaks kolmandikku turust. Selline tulemus on kooskõlas liidu tarbimise langusega, võrreldes ühelt poolt esialgse uurimisperioodiga ning teiselt poolt Hiina impordi asendumisega muudest allikatest lähtuva impordiga.
c) Tööhõive ja tootlikkus
(85)
Asjaomase tootega seotud liidu tootmisharu töötajate arv jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. 2011. aastal täheldatud väike tõus on kooskõlas kõnealusel aastal registreeritud suurema toodanguga. Arvestades, et ka tootlikkus oli 2011. aastal suurem, näitab see, et liidu tootmisharu vastas kõrgemale nõudlusele osaliselt uute värbamistega ja osaliselt olemasolevate töötajate tootlikkust tõstes (ületundidega). Kui mahud vähenesid jälle järgnevatel aastatel, kadus ka see mõju ning taastus 2010. aasta olukord.
Tabel 9
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010 = 100)
100
104
101
100
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
60
66
60
60
Indeks (2010 = 100)
100
110
99
100
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus
d) Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
(86)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 36, ei saanud koostöö puudumise tõttu valimisse kaasatud HRV eksportivate tootjatega arvutada dumpingumarginaale välja piisava täpsusega ning seetõttu ei peeta dumpingu mittetuvastamist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisavalt oluliseks. Kahjunäitajate analüüs andis tõendust, et tootmisharu taastub varasemast dumpingust. Taastumist aeglustas siiski nõudluse seisak peamistes järgnevates sektorites. Lisaks tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil täheldatud suhteliselt stabiilne edasiminek toimub praeguste dumpinguvastaste meetmetega kaitstud tingimustes. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne.
e) Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja ühiku tootmiskulu
(87)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus kasvasid aastatel 2010-2013 8 %, olles saavutanud 2012. aastal suhtelise tipptaseme. Keskmine müügihind katab üldiselt tootmiskulud ning tagab liidu tootmisharule ka väikese kasumi.
Tabel 10
Müügihinnad ja kulud
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurodes tonni kohta)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010 = 100)
100
107
111
108
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010 = 100)
100
111
116
109
Allikas: vastused küsimustikule
f) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(88)
Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 11
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)
1,5
1,1
2,0
3,6
Rahavoog (eurodes)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investeeringud (eurodes)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010 = 100)
100
121
79
81
Investeeringutasuvus (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Allikas: vastused küsimustikule
(89)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti see, kui suure protsendi asjaomasest kogukäibest moodustab maksueelne kasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus. Kasumimarginaal püsis madalana kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja mõnede liidu tootjate puhul oli see ka negatiivne; eelkõige tasuks ära märkida, et ühelgi vaatlusalusel aastal ei küündinud kasumimarginaal esialgsel uurimisperioodil registreeritud tasemeni (4,4 %). Müügi ja tootmise stabiilsest suundumusest ning liidu tootmisharu märkimisväärsest turuosast hoolimata püsivad tootmisharu kasumimarginaalid suhteliselt madalad. Eeskätt tuleks välja tuua, et 2011. aasta kasumimarginaal oli väga madal, olenemata asjaolust, et liidu tootmisharu müügimaht saavutas vaatlusalusel perioodil kõrgeima taseme. See tekitab muret liidu tootmisharu kasumimarginaalide edasiste suundumuste suhtes, kui majanduses peaks jätkuma seisak. Samuti tuleks rõhutada, et vaatlusaluse perioodi kasumimarginaal jäi alati esialgse uurimise raames osutatud sihtkasumist (5 %) madalamaks.
(90)
Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel positiivne. Samas paranes see näitaja üksnes 2012. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil registreeriti ulatuslik 17 % langus. See tekitab muret liidu tootmisharu suutlikkuse suhtes jätkata vajalikul määral oma majandustegevuse omafinantseerimist.
(91)
Investeeringute tase püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrge ja stabiilne, saavutades kõrgpunkti 2011. aastal. Investeeringutasuvus (väljendatuna kasumi protsendina investeeringute raamatupidamlikust netoväärtusest) järgib kasumimarginaaliga sama suundumust. Seetõttu saavutas ka see näitaja oma tipptaseme läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib tõlgendada mitmeti, sest ühest küljest osutab see vaatlusalusel perioodil registreeritud kõrgeimale kasumimarginaalile, kuid teisest küljest annab see tunnistust investeeringute madalast tasemest, mis on märk sellest, et sektori majanduslikud väljavaated on tööstusharu jaoks endiselt ebakindlad.
(92)
Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et ehkki liidu tootjate finantstulemused püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena, ei saavutanud need ikkagi esialgse uurimisperioodi taset, kui investeeringud kõrvale jätta.
g) Varud
(93)
Koostööd tegevate liidu tootjate lõppvarud järgisid täpselt juba tootmise ja müügi puhul täheldatud suundumust, püsides relatiivselt stabiilsena ning saavutades tipptaseme 2011. aastal. Võttes lisaks arvesse, et samasugust toodet toodetakse liidus peamiselt tellimustööna, ei ole varude tase väga oluline näitaja.
Tabel 12
Lõppvarud
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010 = 100)
100
114
111
103
Allikas: vastused küsimustikule
h) Tööjõukulud
(94)
Töötajate keskmine palk kasvas vaatlusalusel perioodil igal aastal püsivalt 4 %. Kasv on aga seletatav korrigeerimisega vastavalt inflatsioonile ja vähemal määral ületunnitöö kasutamisega (2011. aastal täheldatud tootlikkuse kasv töötaja kohta).
Tabel 13
Tööjõukulud
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010 = 100)
100
104
108
112
Allikas: vastused küsimustikule
6. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(95)
Uurimine näitas, et pärast algsete meetmete kehtestamist 2009. aastal praktiliselt kadus liidu turult HRVst toodete importimine. See võimaldas liidu tootmisharul saavutada hea ja stabiilse tootmismahu, müügimahu ja turuosa. Samas on tootlikkus jätkuvalt madalam esialgsel uurimisperioodil saavutatud tasemest ning ka sektori sihtkasumist.
(96)
Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Võttes siiski arvesse tarbimise aeglast kasvu ja asjaolu, et kasumimarginaalid ei vasta jätkuvalt pikaajaliseks elujõulisuseks vajaminevale tasemele, võib liidu tootmisharu olukorda pidada endiselt haavatavaks.
(97)
Lõplike järelduste avalikustamise järel väitsid kolm huvitatud isikut, et asjaolu, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, peaks viima meetmete kohaldamise lõpetamiseni. Komisjon tegi tõesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks olulise kahju puudumise. Samas ei põhine meetmete laiendamise otsus sellel, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esineb olulist kahju, vaid kahju kordumise tõenäosusega seonduvatel järeldustel, kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. Seega tuli see väide tagasi lükata.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(98)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina ekspordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(99)
Analüüsis keskenduti tarbimissuundumusele liidu turul, vabale tootmisvõimsusele, kaubavoogudele ja liidu turu atraktiivsusele ning HRV hinnakujunduspoliitikale. Koostöö puudumise tõttu Hiina eksportijatega põhineb analüüs kättesaadavatel faktidel, hõlmates statistikat (Eurostat ja Hiina kaubandusstatistika) ja tööstusdokumente (näiteks CFIA presidendi kõne, millele on osutatud põhjenduses 78), mis on esitatud meetmete aegumise läbivaatamise algatamise taotluses.
2. Tarbimine liidus
(100)
Nagu märgitud põhjendustes 64 ja 65, järgis vaatlusaluse toote tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil stabiilset suundumust. Samas oli tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski pea 20 % madalam esialgse uurimisperioodi kriisieelse tasemega võrreldes. Vaatlusaluse toote tarbimise langus on tingitud tootmise vähenemisest liidu mootorsõiduki- ja ehitussektori ning muude tarbekaupade sektorites, kus vaatlusaluse toote kasutus on ulatuslik (elektroonikaseadmed, kodumasinad, mööbel jne). Sellises olukorras leitakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, avaldaks eriti madala hinnaga Hiina impordi tagasitulek liidu tootmisharu olukorrale äkilist ja ränka mõju. Eelduste kohaselt lööks kõnealune import liidu hinnad alla või avaldaks igal juhul survet hinnalanguseks ning moonutaks konkurentsi turul. Seetõttu on meetmete aeguda laskmise korral tõenäoline, et liidu tootmisharu saaks kannatada.
3. Vaba tootmisvõimsus, kaubavood ja liidu turu atraktiivsus ning hrv hinnakujunduspoliitika
(101)
Nagu on kirjeldatud põhjenduses 44, ulatus rauast või terasest kinnitusdetailide tootmisvõimsus Hiinas 2012. aastal 6,6 miljoni tonnini. Tuleb märkida, et mitmete majandustegurite (inflatsioon, Hiina majanduskasvu aeglustumine ja euroala kriis) ebasoodsa mõju tõttu pidas Hiina kinnitusdetailide tööstus 2012. aastat keeruliseks. See oli esimene aasta pärast 2000. aastat, mil Hiina tootmisvõimsus vähenes (2011. aastal oli tootmisvõimsus 6,8 tonni).
(102)
Igal juhul tuleb tulevikustsenaariumidest (seisak või kasv) olenemata märkida, et isegi Hiina praegusest tootmisvõimsusest (6,6-6,8 miljonit tonni) kasutati ajavahemikul 2010-2012 vaid 75 %. See jätab Hiina vabaks tootmisvõimsuseks 1,6-1,7 miljonit tonni, mis on juba väga ulatuslik ning täpselt samas suurusjärgus kui liidu turu kogutarbimine samal perioodil.
(103)
Hiina ülemaailmne rauast või terasest kinnitusdetailide eksport püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena 2,2-2,6 miljoni tonni ringis, moodustades 40-50 % Hiina müügist. Seega on selge, et eksport on oluline osa Hiina rauast või terasest kinnitusdetailide tootjate tegevusest. CFIA poolt väljakuulutatud sektoripõhiste arengukavade järgi on siseturul oodata nõudluse kasvu, mis vähendab tõenäoliselt ekspordi osakaalu tootmises 30-40 %-ni. Kõnealuse languse puhul tuleks siiski võtta arvesse tootmisvõimsuse üldist kasvu, nagu on selgitatud põhjenduses 101, ning asjaolu, et see vaba tootmisvõimsus on igal juhul sama suur kui liidu kogutarbimine. Lisaks ei ole CFIA prognoosis esitatud ajakava Hiina ekspordi osakaalu vähenemiseks ega ka konkreetseid andmeid selle kohta, et see muutus oleks juba alanud. Seetõttu tuleks CFIA esitatud arengukava pidada liiga ebamääraseks, iseäranis kui seda kõrvutada meetmete võimaliku aegumisega, mis omaks kohest mõju. Seega ei saa kõnealuse kava olemasolu mõjutada praeguses etapis järeldusi kahju kordumise tõenäosuse kohta, kui meetmetel lastaks aeguda.
(104)
Hiinast pärit impordi osakaal liidu turul on praegu väga piiratud ning mahu poolest on selle turuosa väiksem kui 0,5 %. Liidu turg on Hiina tootjate jaoks siiski jätkuvalt atraktiivne, kuna liidu turu hinnad on kõrgemad. Seda tõestavad Hiina eksportivate tootjate püüded hoida kõrvale ELi dumpinguvastastest meetmetest. Nagu on öeldud põhjenduses 3, tõi see käitumine juba kaasa meetmete laiendamise Malaisia kaudu toimuvale Hiina ekspordile.
(105)
Lisaks on ekspordile orienteeritud Hiina tootmisharul üha raskem leida juurdepääsu oma tavapärastele eksporditurgudele, sest nagu on selgitatud põhjenduses 47, on üha enamad turud kehtestanud viimasel ajal dumpinguvastaseid meetmeid Hiinast pärit erinevate rauast või terasest kinnitusdetailide ekspordi suhtes.
(106)
Seega on alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks märkimisväärne osa Hiina praegusest ekspordist ümber liidu turule, kuna liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hinnataseme tõttu. Tasub meenutada, et enne esialgsete meetmete kehtestamist moodustas Hiina turuosa liidu turul 26 %.
(107)
Hiina ekspordi hinnatasemega seoses tuletatakse samuti meelde, et esialgse uurimise käigus tuvastati väga kõrged dumpingu- ja kahjumarginaalid, arvutatuna Hiina eksportijate ekspordihindade põhjal. Kui võtta aluseks Hiinast Horvaatiasse suunatud ekspordi hinnad 2012. aastal ja 2013. aasta esimeses kvartalis, st enne Horvaatia ühinemist ELiga ning enne ELi kaitsemeetmete laiendamist kõnealusele riigile, võib järeldada, et Hiina ekspordi hinnatase, mis tõi esialgse uurimise käigus kaasa meetmete kehtestamise, on suhteliselt sarnane. Lisaks annavad kolmandate riikide poolt Hiinast pärinevate rauast või terasest kinnitusdetailide ekspordi suhtes kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed tunnistust sellest, et Hiina eksportivad tootjad jätkavad ebaõiglase hinnadünaamika kasutamist ning see ei piirdu vaid liidu turuga.
4. Kokkuvõte
(108)
Uurimise tulemused on osutanud mitmetele probleemküsimustele, nagu näiteks HRV ulatuslik vaba tootmisvõimsus, dumpingu ja turuhinnast madalama hinnaga müümise jätkamine maailmas, tootmisvõimsuse, tootevaliku ja toodete keerukuse edasiarendamise kavandamine HRVs ning kaubandustõkete laienemine teiste suuremate kolmandate riikide turgudel. Teisest küljest on liidu tarbimine püsinud viimase viie aasta jooksul samal tasemel paljude järgnevate sektorite madala nõudluse tõttu. See on viinud liidu tootmisharu haavatavasse olukorda, mida iseloomustavad teatav vaba tootmisvõimsus, madal kasum ja ettevõtlusalane ebakindlus (mis väljendub eelkõige investeeringute vähenemises). Sellises olukorras leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa Hiina dumpinguhinnaga impordi äkilise tagasituleku, mis nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni oma põhiturul ning tekitaks liidu tootmisharule taaskord kahju.
(109)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu on 2010. aastaga võrreldes oma kasumit ja rahavoogu kahekordistanud ning seega ei saa selle kasumit pidada madalaks. Lisaks märgiti, et liidu tootmisharu ei vaja täiendavaid investeeringuid, kuna see on juba varem teinud märkimisväärseid investeeringuid.
(110)
Kuigi liidu tootmisharu tõesti kahekordistas oma kasumit, jäi see siiski madalamaks nii esialgse uurimisperioodi kasumist (4,4 %) kui ka sihtkasumist (5 %). Sama põhjendus kehtib ka rahavoo puhul, mis jäi 14 % võrra madalamaks esialgse uurimisperioodi tasemest. Lisaks sõltub liidu tootmisharu elujõulisus jätkuvate investeeringute tegemisest tänapäevastesse masinatesse ja laiemasse tootevalikusse. Seepärast lükatakse need väited tagasi.
(111)
Meetmete kehtetuks tunnistamise korral on praeguses turuolukorras tõenäoline, et liidu tootmisharu suutlikkus, mis ajutiselt on paranenud, väheneks jõudsalt. Nagu eespool öeldud, soodustaks selline olukord dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus HRVst liidu turule suunduva impordi suurenemist. Tõenäoliselt õõnestaks see vaatlusalusel perioodil toimunud positiivseid muutusi liidu turul. Tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada survet liidu tootmisharu müügihindadele ja vähendaks tema turuosa ning avaldaks seega negatiivset mõju liidu tootmisharu endiselt haavatavatele finantstulemustele. Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise vaatlusalusel perioodil (1. jaanuar 2003 - 30. september 2007), st enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, pidi liidu tootmisharu piirama vaatlusaluse toote tootmist teatavates segmentides tulenevalt massilisest Hiina impordist (18). See omas ulatuslikku negatiivset mõju tootmisvõimsuse kasutamisele ja kasumlikkusele.
(112)
Lõplike järelduste avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei suutnud oma kahju kordumise tõenäosuse analüüsis tuua välja Hiina ekspordi mahumõju ja selle seost meetmetega. Huvitatud isik väitis, et:
i)
muudest allikatest pärinev import asendas Hiina impordi; seda importi müüakse liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega ja sellest hoolimata ei kandnud liidu tootmisharu olulist kahju,
ii)
meetmete taseme alandamine pärast WTO soovituste rakendamist ei toonud kaasa Hiinast pärineva impordimahu suurenemist liidu turul,
iii)
ka Hiinast pärinevate selliste muud liiki kinnitusdetailide, mille suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid meetmeid, impordimahu puhul registreeriti 2009. aastast ehk algsete meetmete kehtestamisest alates ulatuslik langus,
iv)
Hiina siseturu kasvavat nõudlust arvesse võttes on Hiina ekspordi suurenemise tõenäosus liidu turul piiratud ning
v)
kinnitusdetailide turg jätkab kasvu nii Hiinas kui ka muudel Aasia turgudel, mis vähendab ELi suunatava ekspordi märkimisväärse suurenemise tõenäosust.
(113)
Vastusena nendele väidetele märgitakse, et
i)
Hiina impordi võimalikku kahjulikku mõju ei saa võrrelda kolmandatest riikidest (nt Taiwanist, Vietnamist ja Taist) pärineva impordi mõjuga. Nimelt nagu on osutatud põhjenduses 74, on tõendeid selle kohta, et Hiina eksportijad müüsid Horvaatia turul (enne Horvaatia ühinemist ELiga) jätkuvalt keskmiste hindadega, mis olid sarnased esialgsel uurimisperioodil registreeritutega; need hinnad on seega palju madalamad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil registreeritud kolmandate riikide hindadest. Lisaks on põhjenduses 115 osutatud, et liidu tootmisharu müüb märkimisväärses mahus nii standard- kui ka eritooteid ning seega on tõenäoline, et Hiina eksport (mis hõlmab nii standard- kui ka eritooteid) võib kehtivate tollimaksude kohaldamise lõpetamisel tuua kahju;
ii)
arvestades seda, et pärast WTO soovituste rakendamist vähenes kehtivate tollimaksude tase väga vähe, nimelt muudatuse-eelselt 85 %-lt 74,1 %-le, ei oodatud Hiinast pärineva impordi ulatuslikku suurenemist;
iii)
olemasolevad statistilised andmed ei toeta nende kinnitusdetailide impordimahu väidetavat vähenemist, mille suhtes meetmeid ei kohaldata. Nimelt hoiti kõnealuste kinnitusdetailide impordimaht ajavahemikul 2009-2013 stabiilselt 20 000-30 000 tonni juures kuus, samas kui nende kinnitusdetailide impordimaht, mille suhtes kohaldati meetmeid, langes 2009. aasta veebruaris koheselt enam kui 60 000 tonnilt kuus pea olematule tasemele;
iv)
Hiina omamaise müügimahu ja eksportmüügimahu suhtarvu eeldatavat muutumist, mis peegeldab Hiina omamaise nõudluse suurenemist, tasakaalustab Hiina kogu tootmisvõimsuse ja müügimahu kasv, nagu on selgitatud põhjenduses 101; ning
v)
väide, et Aasia nõudlus kinnitusdetailide järele on kasvuteel, põhineb aegunud allikal, kus ennustatakse, et maailma nõudlus kinnitusdetailide järele on 2016. aastal suurusjärgus 83 miljardit USA dollarit. 2014. aasta detsembris Fastener Industry News Inc. poolt avaldatud uutes turu-uuringutes (19) hinnatakse maailmaturu 2018. aasta nõudluseks 81 miljardit USA dollarit, nähes seega ette aeglasemat kasvu pikema perioodi vältel. Lisaks kaasneb Aasia - Vaikse ookeani piirkonna nõudluse kasvuga tootmisvõimsuse kasv mitmetes muudes riikides kui Hiina (nt Indoneesia, Malaisia, Tai ja Vietnam). Peale selle on kinnitusdetailide täiendava tootmisvõimsuse loomisel suhteliselt madalad turulepääsutõkked (aja, kapitali ja oskusteabe poolest) ja seega saab pakkumine reageerida suhteliselt kiiresti nõudluse kasvule.
Seega tuleb need väited tagasi lükata.
(114)
Sama huvitatud isik väitis, et komisjoni kahju kordumise tõenäosuse analüüsis ei võetud arvesse asjaolu, et Hiinast imporditud madalama hinnaklassi tooted ei saa avaldada hinnasurvet kõrgema hinnaklassi toodetele, mida peamiselt toodavad liidu tootjad.
(115)
Vastusena sellele väitele meenutatakse, et liidu tootmine hõlmab ulatuslikku kinnitusdetailide tootevalikut. Osad ettevõtjad on spetsialiseerunud teatavat liiki toodetele (standard- või eritooted) ja teised pakuvad täielikku tootevalikut. Näiteks valimisse kaasatud ettevõtjate puhul moodustavad märkimisväärse osa müügimahust standardsed kinnitusdetailid ning kolme puhul koosnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enamus müügist standardtoodetest. Seega on väide, et Euroopa tootmisharu toodab üksnes spetsiaalseid või kõrgema hinnaklassi kinnitusdetaile ja on seega kaitstud Hiinast pärineva kahjuliku impordi eest, selgelt vale, sest selle lükkavad ümber kogutud ja uurimise ajal kontrollitud tõendid. Lisaks on ka teada, et Hiina kinnitusdetailide sektor kavandab kõrgema hinnaklassi toodete väljatöötamist, nagu on selgitatud põhjenduses 78. Seega on vägagi tõenäoline, et Hiina impordi tulevane tootevalik on samuti täielik, hõlmates nii madalama kui ka kõrgema hinnaklassiga tooteid, ning liidu tootmisharu saab tervikuna hinnasurvet tunda, mis mõjutab selle tootmisvõimsuse rakendamist. Seega tuli see väide tagasi lükata.
(116)
Lõpetuseks esitasid kaks huvitatud isikut väite, et oma analüüsi puhul eeldas komisjon ekslikult, et Hiina hinnad saavad olema sama madalad kui esialgsel uurimisel. Huvitatud isikute arvates ei oleks see nii, sest Hiinas registreeritud hinnad suurenesid märgatavalt peamiselt seetõttu, et suurenesid tooraine- ja tööjõukulud ning töötati välja keskkonnastandardid. Seega oleks mis tahes hindade allalöömine väiksem ega õigustaks meetmete laiendamist nii kõrgel tasemel.
(117)
Mõjutamata asjaolu, et meetmete taset ei saanud muuta aegumise läbivaatamise kontekstis ning Hiina omamaiseid hindu ja kulusid peeti esialgsel uurimisel ebausaldusväärseks, kuna Hiina tootjad ei suutnud saavutada turumajanduslikku kohtlemist, tuleks märkida järgmist. Esiteks ei võimaldanud Hiina tootjate koostööst keeldumine komisjonil kindlaks teha nende kulusid ja Hiinas toimunud väidetavaid muutusi. Küsimuse tõstatanud huvitatud isikud ei esitanud tõendeid ega põhjendatud fakte oma märkuste kohta. Teiseks viidatakse Horvaatias liiduga ühinemise eelselt täheldatud hinnatasemele, mis osutab selgesti, et Hiina eksportijad on hoidnud küsitavad hinnad väga sarnased esialgsel uurimisel täheldatutega (vt põhjendus 74). Seepärast tuli see väide tagasi lükata.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(118)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti erinevate asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(119)
Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki soovimatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.
2. Liidu tootmisharu huvid
(120)
Eespool põhjenduses 108 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneks tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahu, turuosa, kasumlikkuse ja üldise positiivse majandusolukorra. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjust eeldada, et Hiina import suunataks liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.
3. Importijate huvid
(121)
Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Kuid vaid kaks importijat tegid uurimises koostööd ja vastasid komisjoni küsimustikule. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt eri pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult ja suurtelt kolmandate riikide eksportijatelt, kes ei müü dumpinguhinnaga. Samuti ei olnud kumbki koostööd tegev importija kehtivate dumpinguvastaste meetmete laiendamise vastu, kuigi nad on seadnud küsimuse alla meetmete kõrge taseme. Sellega seoses tähendatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus ei saa muuta meetmete taset. Võttes arvesse nii seda selgitust kui ka importijate huvi puudumist üldiselt, järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve.
(122)
Lõplike järelduste avalikustamise järel väitsid kaks huvitatud isikut, nimelt kaks kinnitusdetailide edasimüüjate ühendust liidus, et kehtivate tollimaksude kehtestamine nii kõrgel tasemel ei toonud liidu turul kaasa õiglase konkurentsi taastamist, vaid see hoidis pigem ära Hiina impordi sisenemise liidu turule. Nimetatud huvitatud isikud väitsid, et igasugune meetmete laiendamine kitsendaks veelgi liidu kasutajate ja importijate rahvusvahelisi hankevõimalusi. Vastusena sellele väitele märgitakse esiteks, et dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata impordi ärahoidmiseks või takistamiseks sihtriigis, vaid esmajoones ausa konkurentsi taastamiseks turul. Kehtivate tollimaksude tase tuleneb esialgse uurimise käigus tehtud järelduste alusel kehtestatud dumpingu ja kahjumarginaalide arvutustest. Teiseks ei nõustu komisjon väitega, et kehtivad tollimaksud piiravad liidu turu tarneallikaid. Olemasolev impordistatistika näitab, et kolmandate riikide import suurenes pärast meetmete kehtestamist Hiina suhtes. Uurimise käigus ei tuvastatud asjaolusid, mis osutaksid sellele, et see suundumus ei jätkuks ka tulevikus. Seega tuli need väited tagasi lükata.
(123)
Lisaks märkis üks ühing, et kuigi ta leiab, et algsed meetmed ei olnud täiel määral kohased ning need põhjustasid kinnitusdetailide turul radikaalseid ja ebavajalikke moonutusi, osutuks nende järsk kõrvaldamine sama takistavaks kui nende algne kehtestamine. See osutab sellele, et kinnitusdetailide edasimüüjad on olnud suutelised oma tarneahelaid kohandama, võttes arvesse kehtivaid meetmeid.
4. Kasutajate huvid
(124)
Kuigi kasutajad ei teinud uurimisel koostööd, oli liidu tööstusharu ja importijate esitatud teabe põhjal siiski võimalik tuvastada kasutajate arvamused ja seisukohad. Selgub, et esiteks võib kasutajad jagada kahte rühma: kõrgema hinnaklassi toodete kasutajad, kes vajavad väga kõrgetele kvaliteedistandarditele vastavaid kinnitusdetaile, ning muud kasutajad. Kõrgema hinnaklassi toodete kasutajad leidsid vajalikud tooted tavapäraselt liidu tootjatelt ja mõnelt tugevalt spetsialiseerunud eksportivalt tootjalt. Samas on muude kasutajate rühm (mis võib ka hõlmata kõrgema hinnaklassi toodete kasutajaid, kes vajavad vähenõudlikumate kasutusotstarvete jaoks odavamaid tooteid) just see, kes üldreeglina kasutas Hiina tooteid. Seda kasutajarühma teenindavad harilikult importijad ning koostööd tegevate importijate juurde tehtud kontrollkäikude ajal kogutud arvamuste kohaselt rahuldab kõnealuse kasutajarühma praeguse nõudluse piisaval määral import muudest riikidest, nagu Taiwan, Tai ja Vietnam. Sellele tuginedes ning võttes arvesse ka seda, et ükski kasutaja ei otsustanud uurimisse sekkuda, järeldatakse, et meetmete laiendamine ei oleks kasutajate huvidega vastuolus. Näib, et kasutajad kohanesid hästi Hiinast pärinevate rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kohaldatavate meemetega, ilma et nendel oleks olnud mingeid tagajärgi.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(125)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(126)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(127)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate HRVst pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 91/2009 (viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012) kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.
(128)
Nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 3, laiendati HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Malaisiast lähetatud sama toote impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu on sätestatud põhjenduses 3, tuleks jätkuvalt laiendada Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte. Eksportivad tootjad, kes vabastati rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest.
(129)
Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb Hiina eksportijate tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.
(130)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailide, st puidukruvide (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavate kruvide, muude peaga kruvide ja poltide (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibide impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 (TARICi koodid 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 ja 7318220098) alla.
2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmisi lõplikke dumpinguvastase tollimaksu määrasid.
Äriühing
Tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
I lisas loetletud äriühingud
54,1
A928
Kõik muud äriühingud
74,1
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Malaisiast lähetatud samasuguste rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte (TARICi koodid 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ja 7318220095), v.a järgmiste äriühingute toodang:
Äriühing
TARICi lisakood
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Vabastusi, mille on saanud käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud konkreetsed äriühingud, kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse käesoleva artikli lõikega 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.
6. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. märts 2015