PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 946/2014
ze dne 4. září 2014,
kterým se na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené výše v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
(5)
V současné době je platným opatřením antidumpingové clo uložené prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1008/2011 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 (6) na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Výše celní sazby na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) je v současné době 70,8 %. Opatření se vztahuje rovněž na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli podle nařízení Rady (ES) č. 499/2009 na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení.
1.2. Žádost o přezkum
(6)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o přezkum pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost podala dne 3. května 2013 společnost Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v ČLR.
(7)
Žadatel tvrdil, že působí v podmínkách tržního hospodářství vymezených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(8)
Dále tvrdil, že během období šetření, na kterém se zakládala antidumpingová opatření, tj. od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“) nevyvážel ruční paletové vozíky a jejich základní díly do Unie. Tvrdil, že dotčený výrobek nevyvážel ani během období šetření následného šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011.
(9)
Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, které podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
(10)
Žadatel dále tvrdil, že začal ruční paletové vozíky a jejich základní díly do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření a období šetření následného šetření v rámci prozatímního přezkumu.
1.3. Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(11)
Komise přezkoumala prima facie důkazy, které žadatel předložil, a usoudila, že dostatečně odůvodňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co dotčené výrobní odvětví Unie dostalo možnost vyjádřit se, zahájila Komise prostřednictvím nařízení Komise (EU) č. 32/2014 (7) přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(12)
V souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 32/2014 bylo antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 zrušeno, pokud jde o dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů vyráběných a prodávaných na vývoz do Unie žadatelem. Zároveň byly podle článku 3 nařízení (EU) č. 32/2014 celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.
(13)
Nařízení (EU) č. 32/2014 stanovilo, že pokud by nařízení prokázalo, že žadatel splňuje kritéria pro stanovení individuálního cla, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje podle čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 372/2013.
1.4. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“).
1.5. Dotčené strany
(15)
Komise oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a zástupce země vývozu o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení podmínek tržního hospodářství a dumpingu. Komise žadateli a společnostem, které jsou s ním ve spojení, zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanovených termínech. Inspekce na místě byly provedeny v prostorách žadatele a společnosti, která je s ním ve spojení v Dánsku - Logitrans A/S.
1.6. Období přezkumného šetření
(17)
Přezkumné šetření pro stanovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. ŠETŘENÍ
2.1. Status nového vývozce
(18)
Šetření potvrdilo, že žadatel nevyvážel dotčený výrobek během období šetření původního šetření, tj. od 1. dubna 2003 do 31. března 2004, a v období šetření v rámci následného prozatímního přezkumu, tj. od 1. ledna do 31. prosince 2011, a že jej začal vyvážet do Unie po uplynutí těchto období.
(19)
Žadatel byl dále schopen prokázat, že neměl žádné přímé ani nepřímé vazby s žádným z čínských vyvážejících výrobců, na které se vztahují antidumpingová opatření platná pro dotčený výrobek.
(20)
Je tudíž potvrzeno, že by se uvedený žadatel měl považovat za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro něj být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2.2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jjim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(22)
Žadatel je soukromá společnost, kterou zcela vlastní společnost, jejichž přímí akcionáři jsou společnosti v Evropské unii. Denní obchodní rozhodnutí přijímá výkonný ředitel, který je občanem Evropské unie a také členem představenstva. Hlavní obchodní rozhodnutí přijímá valná hromada. Při rozhodování se neprokázala přítomnost žádného se státem spojeného úředníka, ani žádný jiný zásah státu ze strany ČLR.
(23)
Hlavní surovinou pro výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů byly dále v případě žadatele polotovary kovových dílů z uhlíkové oceli válcované za tepla zakoupené od různých dodavatelů v ČLR, tedy již zpracované na díly z uhlíkové oceli válcované za tepla.
(24)
Na základě veřejně dostupných informací (8) bylo zjištěno, že ceny zpracovaných kovových dílů placené žadatelem byly dostatečně vysoké, aby odrážely ceny oceli na mezinárodním trhu a přidanou hodnotu za zpracování oceli válcované za tepla na polotovary kovových dílů. V důsledku toho se nepotvrdilo, že by se zkreslení cen nezpracované oceli v ČLR, které bylo zjištěno během šetření v rámci předběžného přezkumu (9), přeneslo do cen zpracovaných kovových dílů, které v tomto případě platí žadatel.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(26)
Žadatel dále vede jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 2 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(27)
Žadatel dále neměl žádné půjčky od čínských finančních institucí ani půjčky, které by nebyly poskytnuty za tržních podmínek, pokud jde o záruky, úrokové sazby a další podmínky. Nebyly zaznamenány žádné známky jakéhokoli jiného zkreslení nebo výhod týkajících se umístění nebo prostor nebo jiných zásahů státu do činnosti žadatele. Žadatel taktéž není považován za technologicky vyspělou společnost, aby v důsledku toho mohl požívat jakoukoli formu státních výhod. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
Dále se ukázalo, že žadatel podléhá příslušným čínským právním předpisům o úpadku a o vlastnictví, jejichž uplatňování má pro fungování společností zaručit právní jistotu a stabilitu. Nic nenaznačovalo, že by tyto právní předpisy nebyly u žadatele uplatňovány a prováděny. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 4 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(29)
Šetření nakonec neodhalilo žádná omezení týkající se používání a přepočtů zahraniční měny. Devizové transakce žadatele byly prováděny podle tržních kurzů a společnost mohla se svými finančními prostředky volně nakládat. Dospělo se proto k závěru, že žadatel prokázal splnění kritéria 5 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že žadateli lze přiznat status tržního hospodářství tak, aby běžná hodnota mohla být určena v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení.
(31)
Komise sdělila výsledky analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství žadateli, orgánům ČLR a výrobnímu odvětví Unie a poskytla jim možnost předložit připomínky.
(32)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že mezinárodní cena oceli založená na veřejně dostupných informacích (viz 24. bod odůvodnění výše) nepředstavuje vhodný základ pro srovnání, protože ceny placené menšími hospodářskými subjekty na trhu s ocelí jsou nejméně o 20 % vyšší než mezinárodní referenční ceny. Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že cena zaplacená za zpracované kovové díly používané při výrobě ručních paletových vozíků v Unii je mnohem vyšší než ceny placené žadatelem, což samo o sobě naznačuje, že cena zaplacená za tyto díly žadatelem, je zkreslená.
(33)
Mezinárodní referenční ceny byly také použity jako základ pro srovnání při šetření v rámci prozatímního přezkumu, přičemž u těchto cen nebyly provedeny žádné úpravy. (10) Vzhledem k tomu, že by totiž jakákoli prémie zaplacená nad rámec mezinárodních referenčních cen závisela na individuálních faktorech specifických pro každý hospodářský subjekt na trhu, neexistuje žádný objektivní základ k provedení všeobecné úpravy pro údajnou přirážku. Tvrzení, že by mezinárodní referenční ceny měly být upraveny, bylo proto zamítnuto.
(34)
Pokud jde o cenu zaplacenou za zpracované kovové díly používané při výrobě ručních paletových vozíků v Unii, důkazy předložené výrobním odvětvím v Unii neprokázaly, že je cena zaplacená za tyto díly žadatelem zkreslená. Bylo tomu tak proto, že, jak již bylo popsáno v 33. bodě odůvodnění výše, jakákoli prémie zaplacená nad rámec mezinárodní referenční ceny by závisela na individuálních faktorech specifických pro každý hospodářský subjekt na trhu, a tudíž neexistuje žádný objektivní základ k provedení všeobecné úpravy pro údajnou přirážku. Kromě toho z předložených důkazů vyplynulo významné množství dalších faktorů kromě ceny ocele, které ovlivňují ceny takových kovových dílů, což neumožnilo dospět k závěru, pokud jde o přiměřenou úroveň takových částí, kterou by bylo možné použít jako referenční hodnotu. Proto bylo tvrzení, že ceny placené za zpracované kovové díly v Unii naznačují, že cena zaplacená za tyto díly žadatelem je zkreslená, zamítnuto.
(35)
Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že ceny oceli v ČLR jsou subvencované a všeobecně zkreslené a že tato skutečnost je již sama o sobě dostačující k tomu, aby se ceny dále zpracovávaných kovových dílů v ČLR považovaly za zkreslené.
(36)
Podle judikatury Tribunálu platí, že se Komise sice může opírat o makroekonomické aspekty, jako např. zkreslení cen surovin na úrovni výrobního průmyslu/odvětví, ale rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství musí být učiněno samostatně pro každou společnost, tj. musí být posouzeno, zda ceny, které jednotlivé společnosti platí za své vstupy, odrážejí tržní hodnoty. (11) Kromě toho bylo rovněž objasněno, že Komise může srovnávat průměrné ceny na čínském domácím trhu surovin s průměrnými mezinárodními cenami s cílem určit, zda by měl být na tomto základě přiznán status tržního hospodářství. (12)
(37)
Jak je objasněno ve 24. bodě odůvodnění, zjistilo se, že zjištěná zkreslení cen na trhu s nezpracovanou ocelí v ČLR se nepřenášejí do cen zpracovaných kovových dílů, které platí žadatel. Tento přístup je v souladu s judikaturou, neboť posuzuje individuální situaci žadatele, a tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto v tomto ohledu zamítnuto.
(38)
Výrobní odvětví Unie nakonec tvrdilo, že přidělení individuálního antidumpingového rozpětí žadateli by představovalo vysoké riziko obcházení, neboť žadatel již zakoupil ruční paletové vozíky od jiného dodavatele v ČLR a zpětně je vyvezl do Unie.
(39)
Tvrzení o zvýšeném riziku obcházení nebylo podloženo žádnými důkazy. Především se zjistilo, že žadatel není propojený s dotčeným dodavatelem ani s žádným jiným dodavatelem v ČLR. Šetření tedy v tomto konkrétním případě nepotvrdilo zvýšené riziko obcházení. Riziko obcházení samo o sobě navíc v důsledku nepředstavuje kritérium uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a není proto relevantní pro určení toho, zda společnost splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(40)
Po zveřejnění těchto skutečností výrobní odvětví Unie znovu zopakovalo svá tvrzení, že ceny oceli stanovené na základě veřejně dostupných informací nejsou vhodným základem pro srovnání, protože ceny placené menšími hospodářskými subjekty na trhu s ocelí byly vyšší než mezinárodní referenční ceny a rovněž vyšší než ceny účtované těmto společnostem, které byly předmětem šetření v rámci prozatímního přezkumu uvedeného výše ve 24. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že srovnání cen provedené Komisí uvedené ve 24. bodě odůvodnění řádně nezohlednilo náklady na zpracování kovových dílů.
(41)
Tvrzení výrobního odvětví Unie však nebyla podložena žádnými dalšími důkazy. Proto se dospělo k závěru, že tyto připomínky byly pouze zopakováním dřívějších argumentů, které již byly řešeny a zamítnuty výše v 32. až 37. bodě odůvodnění.
2.3. Dumping
Běžná hodnota
(42)
Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem žadatelova domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během přezkumu v rámci období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu nebyl reprezentativní, neboť nedosahoval výše 5 %.
(43)
Vzhledem k tomu, že nebyl k dispozici žádný reprezentativní objem domácího prodeje, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(44)
Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k průměrným výrobním nákladům během přezkumu v rámci období šetření, které byly v případě potřeby upraveny, připočítaly vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměr zisku dosaženého žadatelem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během přezkumu v rámci období šetření.
Vývozní cena
(45)
Žadatel vyvážel nejen ruční paletové vozíky, ale také jejich základní díly (hydrauliku), které jsou rovněž dotčeným výrobkem. Vývoz hydrauliky dosahoval během přezkumu v rámci období šetření relativně nízké hodnoty a objemu. Společnost ve spojení navíc hydrauliku znovu neprodávala nezávislým odběratelům v Unii. Místo toho hydrauliku využívala společnost ve spojení v Unii výlučně pro výrobu ručních paletových vozíků a hotový výrobek (ruční paletové vozíky) následně prodávala na trhu Unie. V důsledku toho v případě hydrauliky neexistovala cena pro další prodej. Navíc vzhledem k tomu, že se tento přezkum týká pouze jedné společnosti, nebyly k dispozici jiné údaje, na jejichž základě by bylo možné cenu dalšího prodeje hydrauliky spolehlivě stanovit. S ohledem na to u hydrauliky žádná vývozní cena stanovena nebyla. Po dohodě s žadatelem byla vývozní cena stanovená pro ruční paletové vozíky považována za reprezentativní i pro základní díly, a tímto způsobem použita.
(46)
Vývozní prodej probíhal prostřednictvím dovozce ve spojení v Unii, který dále prodával výrobek nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou se dovážený výrobek poprvé znovu prodával nezávislým odběratelům v Unii, od níž se odečetly veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i přiměřené ziskové rozpětí. Byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Pokud jde o přiměřené ziskové rozpětí, bylo vzhledem k absenci jakýchkoli dalších informací použito odhadované ziskové rozpětí ve výši 5 %.
(47)
Po zveřejnění žadatel vznesl námitky vůči úrovni prodejních, správních a režijních nákladů týkajících se prodeje dotčeného výrobku stanovené během období šetření a tvrdil, že vyšší náklady vzniklé při prodeji jiných výrobků by se neměly připisovat k dotčenému výrobku. Toto tvrzení je v rozporu s ověřenými údaji. Žadatel také nebyl schopen poskytnout alternativní rozdělení nákladů, ani žádné důkazy, které by podporovaly jeho tvrzení, které proto bylo zamítnuto.
(48)
Po zveřejnění těchto skutečností žadatel uvedl, že navzdory vztahu mezi vývozcem a dovozcem ve spojení v Unii byly vývozní ceny v souladu se zásadou tržního odstupu a neměly by být považovány za nespolehlivé. Žadatel se proto domníval, že vývozní cena by měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení jako cena zaplacená dovozcem ve spojení.
(49)
Důkazy předložené žadatelem neumožňují podpořit tvrzení, že uvedená cena byla stanovena v souladu se zásadou tržního odstupu. Transferová cena mezi společnostmi ve spojení tudíž nebyla na takové úrovni, aby dovozce ve spojení mohl v rámci Unie dosáhnout přiměřeného zisku. Komise proto dospěla k závěru, že vnitřní transferová cena neodráží přiměřenou tržní hodnotu dotčeného výrobku, a toto tvrzení bylo zamítnuto.
(50)
Žadatel po zveřejnění informací rovněž argumentoval alternativním tvrzením, že zaplacené antidumpingové clo bylo náležitě zohledněno v cenách dalšího prodeje a v následných prodejních cenách v Unii, a proto by se v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení při vytváření vývozní ceny neměla odečítat suma odpovídající zaplacenému antidumpingovému clu.
(51)
Důkazy, které žadatel poskytl, však nemohly prokázat, že bylo antidumpingové clo řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v následných kupních cenách v Unii. Z důkazů vyplývá jen velmi malý nárůst, k němuž navíc došlo až po období šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Srovnání
(52)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, dovozní poplatky, včetně cel (4 %) a antidumpingových cel (46,7 % a 70,8 %, uloženo prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013) přímo u vývozní ceny ve všech případech, kdy se prokázaly rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Výše uvedené náklady na přepravu a balení jsou, v souladu s článkem 19 základního nařízení, považovány za důvěrné informace. Tyto informace však byly Komisí ověřeny a bylo shledáno, že se neodchylují od obvyklých úrovní.
(53)
Po zveřejnění informací žadatel požadoval úpravu na základě obchodní úrovně kvůli údajnému rozdílu mezi prodeji na domácím trhu a na vývozním trhu. Žadatel tvrdil, že prodeje na domácím trhu byly všechny určeny pro konečné uživatele, zatímco prodeje do Unie uskutečňoval s distributory nebo dovozci. Žadatel uvedl, že by se měla provést zvláštní úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
(54)
Žadatel nepředložil žádné nové nebo dodatečné informace na podporu svého tvrzení. Na základě informací shromážděných a ověřených během šetření nebylo možné zjistit, zda slevy distributorům a dovozcům souvisely s rozdílem v prodejních funkcích. Proto nemohlo být prokázáno, že údajný rozdíl v úrovni obchodování ovlivnil prodejní ceny a srovnatelnost cen. Tvrzení žadatele proto bylo zamítnuto.
Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.
(56)
Srovnání prokázalo existenci dumpingu na úrovni 54,1 %, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na ceny s dodáním na hranice Unie před proclením.
3. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(57)
Zjištěné dumpingové rozpětí je nižší než celostátní sazba určená k odstranění újmy, která byla pro ČLR stanovena při původním šetření, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění výše. Na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů vyráběných společností Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd. by proto mělo být uloženo clo na základě dumpingového rozpětí a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
4. CELNÍ EVIDENCE
(58)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo, jak je stanoveno, by mělo být vybíráno zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 32/2014.
5. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(59)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů od žadatele změněné konečné antidumpingové clo a zpětně vybrat toto clo z dovozu, který byl předmětem celní evidence. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(60)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy opatření uložená prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 pozbudou platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(61)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V článku 1 prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013, kterým se nahrazuje čl. 1 odst. 2 prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1008/2011, se v tabulce týkající se Čínské lidové republiky doplňuje toto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd
54,1 %
A070
2. Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 32/2014.
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku vyráběného společností Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. září 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 946/2014,
4. september 2014,
millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed
(1)
2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed kujutasid endast väärtuselist dumpinguvastast tollimaksu vahemikus 7,6 % kuni 46,7 %.
(2)
2008. aasta juulis täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) pärast tootevaliku vahepealset läbivaatamist esialgse uurimisega kindlaks tehtud tootevalikut.
(3)
2009. aasta juunis laiendas nõukogu pärast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise uurimist määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4) kõikide teiste äriühingute suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist pärit käsikahveltõstukitele ja nende olulistele osadele, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.
(4)
2011. aasta oktoobris, pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Põhjenduses 3 märgitud laiendatud tollimaks säilitati ka rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011.
(5)
Praegu kohaldatav meede on dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „aegumise läbivaatamise uurimine”) nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011, mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 (6) pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise uurimist (edaspidi „vahepealse läbivaatamise uurimine”). Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „HRV”) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud tollimaks on praegu 70,8 %. Meetmeid kohaldatakse samuti Taist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte, vastavalt nõukogu rakendusmäärusele (EÜ) nr 499/2009 pärast algmääruse artikli 13 kohast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise uurimist.
1.2. Läbivaatamistaotlus
(6)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) sai algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase taotluse uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas 3. mail 2013 Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja”), kes on HRV käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade eksportiv tootja.
(7)
Taotluse esitaja väitis, et ta tegutseb algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c määratletud turumajanduse tingimuste kohaselt.
(8)
Taotluse esitaja väitis veel, et ta ei eksportinud liitu käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osi uurimisperioodil, mille alusel dumpinguvastased meetmed kehtestati, ehk 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 („esialgse uurimise uurimisperiood”). Taotluse esitaja väitis, et ta ei eksportinud asjaomast toodet ka seejärel toimunud vahepealse läbivaatamise uurimise uurimisperioodil ehk 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011.
(9)
Lisaks väitis taotluse esitaja, et ta ei ole seotud ühegi käsikahveltõstukite ja selle oluliste osade eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse eespool nimetatud dumpinguvastaseid meetmeid
(10)
Taotluse esitaja väitis veel, et ta alustas käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade eksportimist liitu pärast esialgset uurimisperioodi ning seejärel toimunud vahepealse läbivaatamise uurimise uurimisperioodi lõppu.
1.3. Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine
(11)
Komisjon tutvus taotluse esitaja esitatud esmapilgul usutavate tõenditega, mida ta pidas piisavaks, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele liidu tootmisharule anti võimalus arvamus esitada, algatas komisjon määrusega (EL) nr 32/2014 (7) läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4.
(12)
Vastavalt määruse (EL) nr 32/2014 artiklile 2 tunnistati rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013, kehtestatud dumpinguvastane tollimaks kehtetuks taotluse esitaja toodetud ja liitu eksporditud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt määruse (EL) nr 32/2014 artiklile 3 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.
(13)
Määruses (EL) nr 32/2014 on kindlaks määratud, et kui taotluse esitaja vastab nõuetele, mille kohaselt saab tema suhtes kehtestada individuaalse tollimaksu, siis tuleb võib-olla muuta tollimaksumäära, mida kohaldatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) artikli 1 lõike 2 kohaselt.
1.4. Vaatlusalune toode
(14)
Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstuk ja selle olulised osad, st kere ja hüdraulikasüsteem, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011 ja 8431 22 02 0019) alla.
1.5. Huvitatud isikud
(15)
Komisjon teatas liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(16)
Komisjon soovis kontrollida kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks uue eksportija staatuse, turumajanduse tingimuste ja dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon saatis taotluse esitajale ja temaga seotud äriühingutele turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Taotluse esitaja ja Taani seotud äriühingu Logitrans A/S valdustes korraldati kontrollkäigud.
1.6. Läbivaatamise uurimisperiood
(17)
Läbivaatamise uurimisperiood dumpingu kindlaksmääramiseks („läbivaatamise uurimisperiood”) hõlmas ajavahemikku1. juulist 2012 kuni 31. detsembrini 2013.
2. UURIMINE
2.1. Uue eksportija vastavus tingimustele
(18)
Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet ei esialgse uurimise uurimisperioodil ehk 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ega seejärel toimunud vahepealse läbivaatamise uurimisperioodil ehk 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 ning et ta alustas eksportimist liitu pärast nimetatud perioode.
(19)
Lisaks suutis taotluse esitaja tõendada, et tal puuduvad otsesed või kaudsed sidemed Hiina eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.
(20)
Sellest tulenevalt kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleks käsitada uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata kindlaks individuaalne dumpingumarginaal.
2.2. Turumajanduslik kohtlemine
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas sama määruse artikli 2 lõigetega 1-6 kindlaks normaalvääruse nende HRV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(22)
Taotluse esitaja on eraettevõtja, mis kuulub täielikult äriühingule, kelle aktsionärid on Euroopa Liidu äriühingud. Igapäevased otsused teeb tegevdirektor, kes on Euroopa Liidu kodanik ja samuti juhatuse liige. Olulised ärilised otsused teeb nõukogu. Otsuste tegemise juures ei olnud ühtegi riigiametnikku ega esinenud HRV-poolset mõjutamist.
(23)
Taotluse esitaja peamine tootmissisend käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade tootmisel on mitmetelt HRV tarnijatelt ostetud kuumvaltsitud süsinikterasest pooltooted ehk kuumvaltsitud süsinikterasest valmistatud osad.
(24)
Avalikult kättesaadavale teabele (8) tuginedes tehti kindlaks, et hind, mida taotluse esitaja maksis valmistatud metallosade eest, oli piisavalt kõrge, et kajastada terase hinda rahvusvahelisel turul ning lisandväärtust, mis tekib kuumvaltsitud terase töötlemisel metallist pooltoodeteks. Selle tulemusena leiti, et vahepealse läbivaatamise uurimise käigus (9) tuvastatud töötlemata terase hinnamoonutus HRVs ei kandunud üle töödeldud metallosade hindadele, mida käesoleval juhul tuli taotluse esitajal maksta.
(25)
Eeltoodule tuginedes jõuti seega järeldusele, et taotluse esitaja tõendas oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1. tingimusele.
(26)
Taotluse esitajal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeriti sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kohaldatakse kõikidel eesmärkidel. Seega jõuti järeldusele, et taotluse esitaja tõendas oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 2. tingimusele.
(27)
Taotluse esitajal ei olnud laene Hiina finantsasutustelt ega laene, mis oleks antud turutingimuste vastaselt, kui pidada silmas tagatisi, intressimäära ja muid tingimusi. Puudusid märgid muudest moonutustest või eelistest seoses asukoha või valdustega ning riigi sekkumisest taotluse esitaja tegevusse. Samuti ei peetud taotluse esitajat kõrgtehnoloogiliseks äriühinguks, et ta oleks võinud saada riigipoolset toetust selles valdkonnas. Seega jõuti järeldusele, et taotluse esitaja tõendas oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 3. tingimusele.
(28)
Äriühingu suhtes kohaldati asjakohaseid Hiina pankroti- ja asjaõigusakte, mille rakendamine tagab ettevõtete tegevuse õiguskindluse ja stabiilsuse. Ei olnud viiteid selle kohta, et need õigusaktid jäetaks kõnealuse taotluse esitaja suhtes kohaldamata või rakendamata. Seega jõuti järeldusele, et taotluse esitaja tõendas oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 4. tingimusele.
(29)
Uurimisel ei ilmnenud piiranguid seoses välisvaluuta kasutamise ja konverteerimisega. Taotluse esitaja välisvaluuta tehingud olid tehtud turukursi kohaselt ja äriühing võis oma vahendeid vabalt kasutada. Seega jõuti järeldusele, et taotluse esitaja tõendas oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 5. tingimusele.
(30)
Eespool nimetatud tulemuste põhjal tehti järeldus, et taotluse esitajale võib võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, nii et tema normaalväärtust saaks määrata kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 1-6.
(31)
Komisjon tegi turumajandusliku kohtlemise analüüsi tulemused teatavaks taotluse esitajale, HRV ametiasutustele ja liidu tootmisharule ning andis neile võimaluse märkusi esitada.
(32)
Liidu tootmisharu väitis, et avalikult kättesaadaval teabel (vt põhjendus 24 eespool) põhinev terase rahvusvaheline hind ei ole sobilik võrdlusalus, kuna teraseturul tegutsevate väiksemate ettevõtjate makstavad hinnad on vähemalt 20 % kõrgemad rahvusvahelistest võrdlushindadest. Liidu tootmisharu väitis lisaks, et käsikahveltõstukite tootmisel kasutatavate töödeldud metallosade eest liidus makstud hind oleks palju kõrgem taotluse esitaja makstud hinnast, mis näitab, et taotluse esitaja makstud hind selliste osade eest peaks olema moonutatud.
(33)
Rahvusvahelisi võrdlushindu kasutati võrdlusalusena ka vahepealse läbivaatamise uurimise käigus ning neid hindu ei kohandatud (10). Kuna rahvusvahelistest võrdlushindadest kõrgem hind sõltub iga turul tegutseva ettevõtja individuaalsetest teguritest, ei ole objektiivset alust teha väidetava hinnalisandi suhtes üldist kohandust. Väide, et rahvusvahelisi võrdlushindu tuleks kohandada, lükati seetõttu tagasi.
(34)
Käsikahveltõstukite tootmisel kasutatavate töödeldud metallosade eest liidus makstud hinna puhul ei näita tootmisharu esitatud tõendid, et taotluse esitaja makstud hind selliste osade eest oleks moonutatud. Seda seetõttu, et nagu eespool esitatud põhjenduses 33 kirjeldatakse, sõltub rahvusvahelistest võrdlushindadest kõrgem hind iga turul tegutseva ettevõtja individuaalsetest teguritest ja seega ei ole objektiivset alust teha väidetava hinnalisandi suhtes üldist kohandust. Lisaks nähtub esitatud tõenditest mitmeid muid olulisi tegureid, mis lisaks terasehindadele mõjutavad selliste metallosade hinda ning mis ei võimalda teha ühtegi järeldust selliste osade sobiva hinnataseme kohta, mida saaks kasutada võrdlusalusena. Väide, et töödeldud metallosade eest liidus maksud hind näitab selliste osade eest taotluse esitaja maksud hinda, lükati seetõttu tagasi.
(35)
Liidu tootmisharu väitis samuti, et terasehinnad on HRVs subsideeritud ja need on üldiselt moonutatud ning et see asjaolu ise peaks olema piisav, et HRVs töödeldud metallosade hindasid pidada samuti moonutatuks.
(36)
Üldkohtu praktika kohaselt ja samas kui komisjon saab tugineda sellistele makromajanduslikele kaalutlusele nagu tooraine hinnamoonutused tootmisharu/-sektori tasandil peab turumajandusliku kohtlemise otsuse tegema iga äriühingu puhul eraldi ehk teisisõnu, tuleb hinnata, kas äriühingu makstavad hinnad oma tootmissisendi eest peegeldavad turuväärtusi (11). Lisaks tehti selgeks, et komisjon võib võrrelda tooraine Hiina siseriiklikke keskmisi hindu rahvusvaheliste keskmiste hindadega, et teha kindlaks, kas turumajanduslikku kohtlemist võib selle alusel võimaldada (12).
(37)
Nagu põhjenduses 24 selgitatud, leiti, et vaatluse all olnud hinnamoonutus HRV töötlemata terase turul ei kandunud üle töödeldud metallosade hindadele, mida taotluse esitaja maksis. Selline lähenemisviis on kooskõlas kohtupraktikaga, kuna võetakse arvesse taotluse esitaja individuaalset olukorda ning seetõttu lükati liidu tootmisharu asjaomane väide tagasi.
(38)
Liidu tootmisharu väitis, et individuaalse dumpinguvastase marginaali määramine taotluse esitajale võib kujutada endast eriti suurt ohtu meetmetest kõrvalehoidumiseks, kuna taotluse esitaja on juba ostnud käsikahveltõstukeid HRV teistel tarnijalt ning on need seejärel liitu eksportinud.
(39)
Väidet meetmetest kõrvalehoidmise suure ohu kohta ei toetanud ükski tõend. Leiti, et taotluse esitaja ei olnud seotud ühegi kõnealuse tarnijaga ega ühegi teise HRV tarnijaga. Uurimine ei kinnitanud käesoleval konkreetsel juhul meetmetest kõrvalehoidmise suurenenud ohtu. Meetmetest kõrvalehoidmise oht ei ole kriteerium, mida märgitakse algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, ning seega ei ole see asjakohane otsustamaks, kas äriühing vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(40)
Pärast tulemuste avaldamist kordas liidu tootmisharu oma väiteid, et avalikult kättesaadaval teabel põhinev terase hind ei ole sobiv võrdlusalus, kuna teraseturul tegutsevate väiksemate ettevõtjate makstavad hinnad on kõrgemad rahvusvahelistest võrdlushindadest ning samuti kõrgemad hindadest, mida maksavad äriühingud, kes olid kaasatud eespool põhjenduses 24 osutatud vahepealse läbivaatamise uurimisse. Liidu tootmisharu väitis samuti, et komisjoni tehtud hinnavõrdluses (vt põhjendus 24) ei võetud nõuetekohaselt arvesse metallosade töötlemiskulusid.
(41)
Ühtegi täiendavat tõendit nende väidete toetuseks siiski ei esitatud. Seetõttu leiti, et need märkused vaid kordavad varasemaid väiteid, mida juba on käsitletud eespool põhjendustes 32-37, ja seetõttu lükati need tagasi.
2.3. Dumping
Normaalväärtus
(42)
Komisjon uuris kõigepealt, kas taotluse esitaja samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi kogumahust läbivaatamise uurimisperioodil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Komisjon leidis, et samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul ei olnud tüüpiline, kuna see oli allpool 5 % piirmäära.
(43)
Kuna tüüpilist müügi kogumahtu omamaiselt turul ei olnud, tuletas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.
(44)
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti läbivaatamise uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmised ning kaalutud keskmine kasum, mida taotluse esitaja sai läbivaatamise uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt.
Ekspordihind
(45)
Taotluse esitaja eksportis käsikahveltõstukeid ja ka nende olulisi osi (hüdraulikasüsteemid), mis on samuti vaatlusalune toode. Hüdraulikasüsteemide ekspordi väärtus ja maht oli läbivaatamise uurimisperioodil suhteliselt madal. Lisaks ei müünud liidu seotud äriühing hüdraulikasüsteeme edasi sõltumatutele klientidele. Liidu seotud äriühing kasutas neid eranditult käsikahveltõstukite tootmiseks ning müüs seejärel valmistoote (käsikahveltõstukid) liidu turul. Seetõttu puudub hüdraulikasüsteemide edasimüügi hind. Kuna praegune läbivaatamine puudutab vaid ühte äriühingut, siis puudusid muud andmed, mille alusel oleks saanud mõistlikult määrata hüdraulikasüsteemide edasimüügi hinna. Seda arvestades hüdraulikaseadmete ekspordihinda ei määratud. Kokkuleppel taotluse esitajaga peeti käsikahveltõstukite ekspordi suhtes kindlaks määratud hinda oluliste osade puhul tüüpiliseks ning seega kasutati seda.
(46)
Eksportmüük toimus liidu seotud importija kaudu, kes müüs toote edasi liidu sõltumatutele klientidele. Seepärast määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud tooted esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi, arvates maha impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõik kulud ning põhjendatud kasumimarginaali. Kasutati seotud importija tegelikke kulusid. Muu teabe puudumisel kasutati mõistliku kasumimarginaalina hinnangulist 5 % kasumimarginaali.
(47)
Pärast tulemuste avaldamist vaidlustas taotluse esitaja uurimise ajal kindlaks määratud vaatlusaluse tootega seotud müügi-, üld- ja halduskulude suuruse, väites, et muude toodete müümisel tekkinud suuremaid kulusid ei tohiks kohaldada vaatlusaluse toote suhtes. Väide oli vastuolus kontrollitud andmetega. Taotluse esitaja ei suutnud esitada alternatiivset kulude jaotust ega tema väidet toetavaid tõendeid ning seetõttu lükati see tagasi.
(48)
Pärast tulemuste avaldamist väitis taotluse esitaja, et eksportija ja liidu seotud importija vahelistele suhetele vaatamata vastasid ekspordihinnad reaalturutingimustele ning neid ei tohiks pidada ebausaldusväärseteks. Taotluse esitaja leidis seetõttu, et ekspordihind tuleks määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 hinnana, mida maksavad seotud importijad.
(49)
Taotluse esitaja esitatud tõendid ei toetanud väidet, et hind oli kehtestatud reaalturutingimuste alusel. Seetõttu ei olnud seotud äriühingute vaheline siirdehind sellisel tasemel, mis võimaldaks seotud importijal saada liidus mõistlikku kasumit. Komisjon tegi seetõttu järelduse, et kontsernisisene siirdehind ei kajastanud toote asjakohast turuväärtust, ning see väide lükati tagasi.
(50)
Pärast tulemuste avaldamist väitis taotluse esitaja veel, et makstud dumpinguvastane tollimaks kajastub nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades, ning ekspordihinna leidmisel ei tuleks makstud dumpinguvastast tollimaksu maha arvata kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 10.
(51)
Taotluse esitaja esitatud tõendid ei suutnud siiski näidata, et dumpinguvastane tollimaks oleks kajastunud nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades. Tõenditest võis järeldada, et hinnatõus oli väga väike, ja seegi esines pärast uurimisperioodi. Seepärast lükati see väide tagasi.
Võrdlus
(52)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrektsioonide näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selle põhjal kohandati ekspordihinda seoses veo-, pakendamis- ja importimiskulude, sealhulgas tollimaksude (4 %) ja dumpinguvastaste tollimaksudega (46,7 % ja 70,8 %, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011, mida on vastavalt muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kõikidel juhtudel, kui esines hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Eespool mainitud veo- ja pakendamiskulusid peetakse vastavalt algmääruse artiklile 19 konfidentsiaalseks teabeks. Komisjon siiski kontrollis seda teavet ja leidis, et kulutasemed ei kaldu tavapärasest kõrvale.
(53)
Pärast tulemuste avaldamist soovis taotluse esitaja kaubandustasandi kohandamist, mis põhineb omamaise turu ja ekspordituru müügi väidetavatel erinevustel. Taotluse esitaja väitis, et müük omamaisel turul toimub lõppkasutajatele, kuid müük liidus toimub edasimüüjatele või importijatele. Taotluse esitaja väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti ii alusel tuleks teha erikohandus.
(54)
Taotluse esitaja ei esitanud oma väite toetuseks uut ega täiendavat teavet. Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud teabe põhjal ei suudetud tuvastada, et edasimüüjatele ja importijatele tehtud hinnaalandused olid seotud müügifunktsioonide erinevusega. Seega ei suudetud näidata, et kaubandustasandi väidetav erinevus oleks mõjutanud müügihindasid ja mõjutanud hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.
Dumpingumarginaal
(55)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu kindlaks määratud eespool.
(56)
Võrdlus näitas dumpingu esinemist 54,1 % ulatuses, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.
3. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE
(57)
Kehtestatud dumpingumarginaal on madalam kui üleriigiline kahjumimarginaal, mis kehtestati HRV suhtes esialgse uurimise käigus, nagu osutatud eespool põhjenduses 1. Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd. toodetud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes tuleks seega kehtestada dumpingumarginaalil põhinev tollimaks ning rakendusmäärust (EL) nr 372/2013 tuleks vastavalt muuta.
4. REGISTREERIMINE
(58)
Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis kuulus registreerimisele vastavalt määruse (EL) nr 32/2014 artiklile 3.
5. MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUS
(59)
Huvitatud isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal on taotluse esitajalt pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordile kavas kehtestada muudetud dumpinguvastane tollimaks ja nõuda see tollimaks registreeritud impordilt sisse tagasiulatuvalt. Märkused vaadati läbi ja neid võeti arvesse, kui need olid asjakohased.
(60)
Käesolev läbivaatamine ei mõjuta rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud meetmete aegumiskuupäeva vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(61)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Rakendusmääruse (EL) nr 372/2013 artiklisse 1, millega asendatakse rakendusmääruse (EL) nr 1008/2011 artikli 1 lõige 2, lisatakse tabelisse Hiina Rahvavabariigi kohta järgmine tekst:
Äriühing
Tollimaksumäär
(%)
TARICi lisakood
Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd
54,1 %
A070
2. Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt määruse (EL) nr 32/2014 artiklile 3.
Tolliasutused peavad käesolevaga lõpetama Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd toodetud vaatlusaluse toote impordi registreerimise.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 4. september 2014