NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 152/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 16 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví mimo jiné obezřetnostní požadavky na ústřední protistrany, aby byly bezpečné a spolehlivé a trvale splňovaly kapitálové požadavky. Vzhledem k tomu, že rizika vyplývající z clearingových činností jsou do značné míry kryta zvláštními finančními zdroji, měly by tyto kapitálové požadavky zajistit, aby byla ústřední protistrana vždy adekvátně kapitalizovaná vůči úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku, operačnímu, právnímu a obchodnímu riziku, která uvedenými zvláštními finančními zdroji dosud kryta nejsou, a aby byla v případě potřeby schopna provést řádné ukončení nebo restrukturalizaci svých operací.
(2)
V technických normách by mělo být obzvláště zohledněno zacházení s kapitálem v úvěrových institucích a investičních podnicích, protože expozice vůči rizikům je u ústředních protistran při provádění nekrytých činností podobná rizikům, která vznikají úvěrovým institucím a investičním podnikům. Rovněž by měly být vzaty v úvahu příslušné části zásad pro infrastrukturu finančního trhu vydaných Výborem pro platební a vypořádací systémy a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“). Aby bylo zajištěno, že ústřední protistrany budou schopny zorganizovat řádné ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti, měly by mít dostatečné finanční zdroje k tomu, aby se po přiměřenou dobu vyrovnaly s provozními výdaji. Ústřední protistrana by během této doby měla být schopna zavést jakákoli opatření za účelem reorganizace svých kritických operací, včetně rekapitalizace, výměny vedení, revize svých obchodních strategií, nákladů nebo struktury poplatků, restrukturalizace služeb, jež poskytuje, likvidace svého clearingového portfolia nebo fúze s jinou ústřední protistranou, případně převedení svých clearingových činností na jinou ústřední protistranu. V průběhu ukončování nebo restrukturalizace musí ústřední protistrana stále pokračovat ve své činnosti. Zatímco mohou v tomto případě některé náklady poklesnout - např. náklady na propagaci, jiné mohou vzrůst - např. výdaje na právní služby. Proto se za vhodný odhad skutečných výdajů během ukončení nebo restrukturalizace činnosti ústřední protistrany považují hrubé roční provozní výdaje. V zájmu zohlednění rozmanitosti účetních postupů různých ústředních protistran by se měly provozní výdaje posuzovat v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) přijatými na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (3), nebo v souladu s omezenou skupinou předpisů platných v této oblasti a uvedených v právních předpisech Unie.
(3)
Jelikož musí kapitál trvale postačovat k zajištění řádného ukončení a adekvátní ochrany vůči relevantním rizikům, jak požaduje čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, je třeba vytvořit nástroj včasného varování, který příslušným orgánům umožní dozvědět se v dostatečném předstihu o situaci, kdy se kapitál ústřední protistrany přiblíží kapitálovému požadavku, a to zavedením prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené na 110 % kapitálového požadavku.
(4)
I přes obtíže při kvantifikaci expozice vůči operačnímu riziku je relevantním referenčním předpisem pro ústřední protistrany směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4). V souladu se směrnicí 2006/48/ES by definice operačního rizika v technických normách týkajících se kapitálových požadavků na ústřední protistrany měla zahrnovat právní riziko.
(5)
Směrnice 2006/48/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (5) jsou vhodnými referenčními předpisy pro účely stanovení kapitálových požadavků ke krytí úvěrového rizika, rizika protistrany a tržního rizika, která nejsou kryta zvláštními finančními zdroji, neboť se tato rizika podobají rizikům, která vznikají úvěrovým institucím nebo investičním podnikům.
(6)
Jsou-li splněny požadavky článků 52 a 53 nařízení (EU) č. 648/2012, nemusí ústřední protistrana držet kapitál pro obchodní expozice a pro příspěvky do fondu pro riziko selhání, které vznikají na základě dohody o interoperabilitě. Pokud však tyto požadavky nejsou splněny, vazby mezi ústředními protistranami by je mohly vystavit dalším rizikům, pokud zajištění, které složí, není plně chráněno a pokud není úpadek nepravděpodobný nebo pokud jsou příspěvky do fondu pro riziko selhání ohroženy v případě, že člen clearingového systému přijímající ústřední protistrany selže. Proto by se v takových případech měly kapitálové požadavky vztahovat na příspěvky do fondu pro riziko selhání a na obchodní expozice vůči ostatním ústředním protistranám. Aby se zamezilo dopadům přenosu rizik, mělo by zacházení, pokud jde o příspěvky do fondu pro riziko selhání jiných ústředních protistran, být obecně konzervativnější než zacházení s expozicemi úvěrových institucí vůči ústředním protistranám. Vlastní zdroje ústřední protistrany použité na příspěvek do fondu pro riziko selhání jiné ústřední protistrany by neměly být pro účely čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 brány v úvahu, jelikož nejsou investovány v souladu s její investiční politikou. Rovněž by neměly být započítány dvakrát pro účely výpočtu rizikově vážených expozic vyplývajících z těchto příspěvků.
(7)
Doba nezbytná k řádnému ukončení činnosti jedné ústřední protistrany je silně závislá na clearingových službách, které poskytuje, a na tržním prostředí, v němž působí, zejména v případě, že jiná ústřední protistrana může převzít její služby. Počet měsíců vyžadovaný pro ukončení by proto měl být založen na vlastním odhadu ústřední protistrany se souhlasem příslušného orgánu. V zájmu zajištění obezřetné výše kapitálových požadavků je třeba stanovit minimální počet šesti měsíců.
(8)
Obchodní riziko představuje riziko, které ústřední protistrana podstupuje v souvislosti se svou efektivitou a možnými změnami obecných obchodních podmínek, u nichž je pravděpodobné, že zhorší její finanční situaci v důsledku poklesu jejích příjmů nebo zvýšení jejích výdajů, což má za následek ztrátu, která musí být hrazena z jejího kapitálu. Vzhledem k tomu, že úroveň obchodního rizika je vysoce závislá na individuální situaci každé ústřední protistrany a může být důsledkem různých faktorů, jako jsou neefektivní postupy, nepříznivé tržní prostředí, neefektivní reakce na technologický pokrok nebo nekvalitní provádění obchodních strategií, měl by být kapitálový požadavek založen na vlastním odhadu ústřední protistrany, se souhlasem příslušného orgánu. V zájmu zajištění obezřetné úrovně kapitálových požadavků je třeba stanovit minimální hodnotu.
(9)
Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) před předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, úzce spolupracoval s Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a provedl konzultace s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. Uskutečnil rovněž otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (6).
(10)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Evropské komisi Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Kapitálové požadavky
1. Ústřední protistrana drží kapitál včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů, který musí trvale dosahovat alespoň součtu:
a)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro ukončení nebo restrukturalizaci jejích činností, vypočítaných v souladu s článkem 2;
b)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro operační a právní rizika, vypočítaných v souladu s článkem 3;
c)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro úvěrové riziko, riziko protistrany a tržní riziko, vypočítaných v souladu s článkem 4;
d)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro obchodní riziko, vypočítaných v souladu s článkem 5.
2. Ústřední protistrana musí mít zavedené postupy pro identifikaci všech zdrojů rizik, která mohou mít dopad na její probíhající činnost, a musí zvažovat pravděpodobnost možných nepříznivých účinků na své příjmy nebo výdaje a na úroveň svého kapitálu.
3. Pokud kapitál v držení ústřední protistrany v souladu s odstavcem 1 nedosahuje hodnoty 110 % kapitálových požadavků nebo 110 % ze 7,5 milionu EUR („prahová hodnota oznamovací povinnosti“), ústřední protistrana ihned uvědomí příslušný orgán a alespoň jednou týdně mu poskytuje aktualizace, dokud se výše kapitálu v držení ústřední protistrany nevrátí nad prahovou hodnotu oznamovací povinnosti.
4. Uvedené oznámení se provede písemně a musí obsahovat tyto údaje:
a)
důvody, proč kapitál ústřední protistrany poklesl pod prahovou hodnotu oznamovací povinnosti, a popis finanční situace ústřední protistrany v krátkodobém horizontu;
b)
úplný popis opatření, která ústřední protistrana hodlá přijmout k zajištění průběžného plnění kapitálových požadavků.
Článek 2
Kapitálové požadavky pro případ ukončení nebo restrukturalizace činnosti
1. Ústřední protistrana vydělí své hrubé roční provozní výdaje dvanácti, čímž určí své hrubé měsíční provozní výdaje, a výsledné číslo vynásobí svým časovým rozpětím pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti podle odstavce 2. Výsledkem tohoto výpočtu je kapitál požadovaný k zajištění řádného ukončení nebo restrukturalizace činnosti ústřední protistrany.
2. Ústřední protistrana za účelem určení časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti podle odstavce 1 předloží příslušnému orgánu ke schválení v souladu s pravomocemi uvedeného příslušného orgánu podle hlavy III nařízení (EU) č. 648/2012 vlastní odhad přiměřeného časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti. Odhadované časové rozpětí musí být dostatečné k tomu, aby i v situaci krizových podmínek na trhu zajistilo řádné ukončení nebo restrukturalizaci její činnosti, reorganizaci jejích operací, likvidaci jejího clearingového portfolia nebo převod její clearingové činnosti na jinou ústřední protistranu. V odhadu se zohlední likvidita, velikost, struktura splatnosti pozic ústřední protistrany, potenciální přeshraniční překážky spojené s těmito pozicemi, jakož i druh produktů, u nichž se provádí clearing. Časové rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci její činnosti, které se použije pro výpočet kapitálového požadavku, musí trvat nejméně šest měsíců.
3. Ústřední protistrana aktualizuje svůj odhad přiměřeného časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti, kdykoli dojde k významné změně v předpokladech, z nichž odhad vychází, a tento aktualizovaný odhad předloží příslušnému orgánu ke schválení.
4. Pro účely tohoto článku se provozními výdaji rozumí provozní výdaje podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) přijatých na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 nebo v souladu se směrnicemi Rady 78/660/EHS (7), 83/349/EHS (8) a 86/635/EHS (9) nebo v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami třetí země, jež byly uznány za rovnocenné standardům IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10), případně v souladu s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení. Ústřední protistrana použije nejnovější auditované informace ze své roční účetní závěrky.
Článek 3
Kapitálové požadavky pro operační a právní rizika
1. Při dodržení omezení stanovených v odstavcích 2 a 7 vypočítá ústřední protistrana své kapitálové požadavky pro operační riziko - včetně právního - uvedené v článku 1 s využitím buď přístupu základního ukazatele, nebo pokročilých přístupů k měření stanovených ve směrnici 2006/48/ES.
2. Ústřední protistrana může využít přístup základního ukazatele pro výpočet svých kapitálových požadavků pro operační riziko podle článku 103 směrnice 2006/48/ES.
3. Ústřední protistrana musí mít řádně zdokumentovaný systém hodnocení a řízení operačního rizika s jasně stanovenými povinnostmi v rámci tohoto systému. Musí určit své expozice vůči operačnímu riziku a průběžně sledovat údaje týkající se operačního rizika, včetně údajů o výrazných ztrátách. Tento systém podléhá pravidelnému přezkumu prováděnému nezávislou osobou, která má potřebné znalosti k provádění takového přezkumu.
4. Systém hodnocení operačního rizika ústřední protistrany musí být úzce začleněn do postupů pro řízení rizik dané ústřední protistrany. Jeho výsledky musí být nedílnou součástí procesu sledování a kontroly rizikového profilu dané ústřední protistrany v oblasti operačního rizika.
5. Ústřední protistrana musí zavést systém podávání zpráv vrcholnému vedení, v jehož rámci příslušné útvary institucí obdrží zprávy o operačním riziku. Ústřední protistrana musí mít zavedeny postupy pro podniknutí odpovídajících opatření v závislosti na informacích obsažených ve zprávách pro vedení.
6. Ústřední protistrana může rovněž svůj příslušný orgán požádat o povolení používat pokročilé přístupy k měření. Příslušný orgán může ústřední protistraně udělit povolení používat pokročilé přístupy k měření na základě jejích vlastních systémů měření operačního rizika podle článku 105 směrnice 2006/48/ES.
7. Ústřední protistrany, které pro výpočet svých kapitálových požadavků pro operační riziko používají pokročilé přístupy k měření podle odstavce 6, musí držet kapitál, který vždy představuje nejméně 80 % kapitálu požadovaného při využití přístupu základního ukazatele podle odstavce 2.
Článek 4
Kapitálové požadavky pro úvěrová rizika, úvěrová rizika protistrany a tržní rizika, která nejsou již kryta zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Při dodržení omezení stanovených v odstavcích 2 až 5 vypočte ústřední protistrana své kapitálové požadavky uvedené v článku 1 jako součet 8 % hodnot svých rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a úvěrové riziko protistrany a svých kapitálových požadavků pro tržní riziko vypočítaných v souladu se směrnicemi 2006/48/ES a 2006/49/ES.
2. Pro výpočet kapitálových požadavků pro tržní riziko, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana metody stanovené v přílohách I až IV směrnice 2006/49/ES.
3. Pro výpočet hodnot rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana standardizovaný přístup pro úvěrové riziko stanovený v článcích 78 až 83 směrnice 2006/48/ES.
4. Pro výpočet hodnot rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko protistrany, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana metodu oceňování podle tržní hodnoty stanovenou v příloze III část 3 směrnice 2006/48/ES a komplexní metodu finančního kolaterálu s uplatněním regulativních koeficientů volatility stanovenou v příloze VIII část 3 směrnice 2006/48/ES.
5. Pokud nejsou splněny všechny podmínky uvedené v článcích 52 a 53 nařízení (EU) č. 648/2012 a pokud ústřední protistrana nevyužívá své vlastní zdroje, použije ústřední protistrana na svou expozici vyplývající z příspěvků do fondu pro riziko selhání rizikovou váhu ve výši 1 250 % a na své obchodní expozice s jinou ústřední protistranou rizikovou váhu ve výši 2 %.
Článek 5
Kapitálové požadavky pro obchodní riziko
1. Ústřední protistrana předloží příslušnému orgánu ke schválení v souladu s pravomocemi uvedeného příslušného orgánu podle hlavy III nařízení (EU) č. 648/2012 vlastní odhad kapitálu nezbytného k pokrytí ztrát vzniklých z obchodního rizika na základě přiměřeně předvídatelných nepříznivých scénářů relevantních pro její obchodní model.
2. Kapitálový požadavek pro obchodní riziko se rovná schválenému odhadu a jeho minimální hodnota musí dosahovat 25 % hrubých ročních provozních výdajů ústřední protistrany. Pro účely tohoto článku se použijí hrubé roční provozní výdaje v souladu s čl. 2 odst. 4.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 152/2013,
19. detsember 2012,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EL) nr 648/2012 on muu hulgas ette nähtud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded, millega tagatakse, et kesksed vastaspooled on turvalised ja usaldusväärsed ning täidavad kapitalinõudeid kogu aeg. Võttes arvesse, et kliiringuga seotud riskid on suures osas kaetud asjakohaste rahaliste vahenditega, peaksid sellised kapitalinõuded tagama, et kesksel vastaspoolel on kogu aeg piisavalt kapitali, et katta krediidiriski, vastaspoole riski, tururiski, operatsiooniriski ning õiguslikke ja äririske, mis ei ole juba kaetud asjakohaste rahaliste vahenditega, ning vajaduse korral oma tegevused nõuetekohaselt likvideerida või restruktureerida.
(2)
Kõnealuste regulatiivsete standardite puhul tuleks eelkõige võtta arvesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid kapitalinõudeid, kuna kesksed vastaspooled on katmata tegevuste puhul avatud samalaadsetele riskidele nagu krediidiasutused ja investeerimisühingud. Samuti tuleks arvesse võtta asjakohaseid osasid makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni väljatöötatud põhimõttest finantsturgude infrastruktuuri osas (CPSS-IOSCO põhimõtted). Selleks et kesksed vastaspooled suudaksid nõuetekohaselt likvideerida või restruktureerida oma tegevusi, peaks neil olema piisavalt rahalisi vahendeid tegevuskulude katmiseks asjakohase ajavahemiku jooksul. Keskne vastaspool peaks olema suuteline võtma sellise ajavahemiku jooksul mis tahes meetmeid, et ümber korraldada oma olulised tegevused, mis võib hõlmata rekapitaliseerimist, juhtkonna vahetamist, äristrateegia ja kulu- või tasustruktuuri läbivaatamist, osutatavate teenuste ümberkorraldamist, kliiringuportfelli likvideerimist või kliirimistegevuse üleandmist teisele kesksele vastaspoolele. Likvideerimise või restruktureerimise ajal peab keskne vastaspool jätkama oma tegevust. Kuigi sel juhul võivad mõned kulud väheneda (nt turunduskulud), võivad teised kulud suureneda (nt õigusabikulud). Seepärast peaks aastase kogu tegevuskulu kasutamine võimaldama asjakohaselt kajastada keskse vastaspoole tegevuste likvideerimise või restruktureerimisega seotud tegelikke kulusid. Selleks et võtta arvesse kesksete vastaspoolte erinevaid raamatupidamistavasid, tuleks tegevuskulusid käsitleda vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta), (3) või vastavalt paljudele muudele piiratud asjakohastele eeskirjadele liidu õiguse kohaselt.
(3)
Kuna kapitali peab olema kogu aeg piisavalt, et tagada nõuetekohane likvideerimine ja asjakohane kaitse asjaomaste riskide vastu vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 16 lõikele 2, tuleb ette näha varajase hoiatamise vahend, et pädevad asutused saaksid piisavalt varakult teada olukorrast, kus keskse vastaspoole kapital võib langeda allapoole asjakohast kapitalinõuet, ja kehtestada selleks teatamiskünnis 110 % kapitalinõuetest.
(4)
Hoolimata operatsiooniriski mõõtmise keerukusest, tagab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (4) asjakohase võrdlusaluse kesksete vastaspoolte kapitalinõuete kehtestamiseks. Kooskõlas direktiiviga 2006/48/EÜ peaks operatsiooniriski määratlus hõlmama õiguslikku riski seoses tehniliste standarditega kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate kapitalinõuete kohta.
(5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ ja direktiiv 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (5) on asjakohased, et määrata kindlaks kapitalinõuded asjakohaste rahaliste vahenditega katmata krediidi-, vastaspoole ja tururiski katmiseks, kuna need riskid on sarnased krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskidega.
(6)
Kesksel vastaspoolel ei pea olema kapitali seoses kauplemisriski ja tagatisfondi sissemaksetega, mis tulenevad koostalitluskokkuleppest, kui täidetud on määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 52 ja 53 sätestatud nõuded. Kui kõnealused nõuded ei ole täidetud, võivad seoses kesksete vastaspoolte vaheliste seostega tekkida täiendavad riskid, kui kesksete vastaspoolte antud tagatis ei ole täielikult kaitstud ja pankrotivarast välistatud või kui tagatisfondi sissemaksed on vastuvõtva keskse vastaspoole kliiriva liikme kohustuste mittetäitmise korral ohus. Seepärast peaksid kapitalinõuded sel juhul hõlmama tagatisfondi makseid ja teiste kesksete vastaspooltega seotud kauplemisriski. Negatiivse mõju ülekandumise ohu vältimiseks tuleks teiste kesksete vastaspoolte tagatisfondidesse tehtavaid makseid käsitleda üldiselt konservatiivsemalt kui krediidiasutuste riske seoses kesksete vastaspoolega. Keskse vastaspoole omavahendeid, mida kasutatakse teise keskse vastaspoole tagatisfondi maksete tegemiseks, ei tuleks määruse (EL) nr 648/2012 artikli 16 lõike 2 kohaldamisel arvesse võtta, kuna need ei ole investeeritud investeerimispoliitika kohaselt. Samuti ei tohiks neid kõnealuste maksete puhul riskiga kaalutud varade arvutamisel võtta arvesse topelt.
(7)
Nõuetekohaseks likvideerimiseks vajalik aeg sõltub otseselt asjaomase keskse vastaspoole osutatavatest kliirimisteenustest ja turutingimustest, milles ta tegutseb, eelkõige juhul, kui teine keskne vastaspool saab tema teenused üle võtta. Seepärast peaks likvideerimiseks vajalik kuude arv põhinema keskse vastaspoole hinnangul, mille peab heaks kiitma pädev asutus. Selleks et tagada kapitalinõuete usaldusväärne tase, tuleb ette näha, et likvideerimisaeg on vähemalt kuus kuud.
(8)
Äririsk on risk, mis kesksele vastaspoolele tuleneb tema tõhususest ja üldiste äritingimuste võimalikest muutustest, mis võivad mõjutada tema finantsseisundit seoses tulude vähenemisest või kulude suurenemisest tuleneva kahjuga, mis tuleb katta kapitaliga. Kuna äririsk sõltub tugevasti iga keskse vastaspoole konkreetsest olukorrast ning seda võivad mõjutada eri tegurid, nagu ebatõhusad protseduurid, halvenenud turutingimused, tehnoloogia arengu eiramine või äristrateegia puudulik järgimine, peaksid kapitalinõuded põhinema keskse vastaspoole hinnangul, mille peab heaks kiitma pädev asutus. Selleks et tagada kapitalinõuete usaldusväärne tase, tuleb kehtestada alampiir.
(9)
Enne käesoleva määruse aluseks oleva tehniliste standardite eelnõu esitamist tegi EBA tihedat koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS) ja konsulteeris Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA). Samuti viis EBA läbi avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsis võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsis arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (6) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.
(10)
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas Euroopa Komisjonile,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Kapitalinõuded
1. Keskse vastaspoole kapital koos jaotamata kasumi ja reservidega on kogu aeg vähemalt võrdne järgmiste summaga:
a)
keskse vastaspoole kapitalinõuded seoses likvideerimise või restruktureerimisega, mis on arvutatud vastavalt artiklile 2;
b)
keskse vastaspoole kapitalinõuded operatsiooni- ja õigusliku riski puhul, mis on arvutatud vastavalt artiklile 3;
c)
keskse vastaspoole kapitalinõuded krediidi-, vastaspoole ja tururiski puhul, mis on arvutatud vastavalt artiklile 4;
d)
keskse vastaspoole kapitalinõuded äririski puhul, mis on arvutatud vastavalt artiklile 5.
2. Keskne vastaspool kohaldab protseduure, et tuvastada kõik riskiallikad, mis võivad mõjutada tema ülesannete pidevat täitmist, ja hindab võimalikku kahjulikku mõju tema tuludele või kuludele ja kapitali tasemele.
3. Kui lõike 1 kohane keskse vastaspoole kapital on väiksem kui 110 % kapitalinõuetest või väiksem kui 110 % 7,5 miljonist eurost („teatamiskünnis”), teavitab keskne vastaspool sellest pädevat asutust ja ajakohastab teavet vähemalt kord nädalas, kuni keskse vastaspoole kapital ületab taas teatamiskünnist.
4. Teade esitatakse kirjalikult ja see sisaldab vähemalt järgmist:
a)
põhjused, miks keskse vastaspoole kapital on alla teatamiskünnist, ning keskse vastaspoole finantsolukorra kirjeldus keskpikas perspektiivis;
b)
selliste meetmete põhjalik kirjeldus, mida keskne vastaspool kavatseb võtta, et tagada kapitalinõuete pidev täitmine.
Artikkel 2
Kapitalinõuded seoses likvideerimise või restruktureerimisega
1. Keskne vastaspool jagab oma aastase kogu tegevuskulu kaheteistkümneks, et määrata kindlaks oma igakuine kogu tegevuskulu, ja korrutab kõnealuse tulemuse oma tegevuste likvideerimiseks või restruktureerimiseks ettenähtud ajavahemikuga, mis on kindlaks määratud lõike 2 kohaselt. Kõnealuse arvutuse tulemus kajastab keskse vastaspoole tegevuste nõuetekohaseks likvideerimiseks või restruktureerimiseks ette nähtud kapitali.
2. Selleks et määrata kindlaks lõike 1 kohane tegevuste likvideerimiseks või restruktureerimiseks ettenähtud ajavahemik, esitab keskne vastaspool pädevale asutusele heakskiitmiseks vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 III jaotise kohastele pädevate asutuste volitustele oma hinnangu tegevuste likvideerimiseks või restruktureerimiseks ettenähtud ajavahemiku kohta. Prognoositav ajavahemik on piisav, et tagada ka halvenenud turutingimustes tegevuste nõuetekohane likvideerimine, restruktureerimine ja ümberkorraldamine, kliiringuportfelli likvideerimine või kliirimistegevuse üleandmine teisele kesksele vastaspoolele. Ajavahemiku prognoosimisel võetakse arvesse keskse vastaspoole positsioonide suurust, tähtaegu ja võimalikke piiriüleseid tõkkeid ning kliiritavate toodete liiki. Tegevuste likvideerimiseks või restruktureerimiseks ettenähtud minimaalne ajavahemik, mida kasutatakse kapitalinõuete arvutamiseks, on kuus kuud.
3. Prognoosi aluseks olevate eelduste märkimisväärse muutuse korral ajakohastab keskne vastaspool tegevuste likvideerimiseks või restruktureerimiseks ettenähtud ajavahemiku prognoosi ja esitab ajakohastatud prognoosi pädevatele asutustele heakskiitmiseks.
4. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse tegevuskulusid vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on vastu võetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002, või vastavalt nõukogu direktiividele 78/660/EMÜ, (7) 83/349/EMÜ (8) ja 86/635/EMÜ (9) või vastavalt kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, mida komisjoni määruse (EÜ) nr 1569/2007 (10) kohaselt käsitatakse võrdväärsena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (või vastavalt kolmanda riigi raamatupidamisstandarditele, mille kasutamine on lubatud vastavalt käesoleva määruse artiklile 4). Keskne vastaspool kasutab kõige värskemat auditeeritud raamatupidamise aastaaruande teavet.
Artikkel 3
Operatsiooni- ja õigusliku riski kapitalinõuded
1. Keskne vastaspool arvutab artikli 1 kohased kapitalinõuded operatsiooni- ja õigusliku riski puhul direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud baasmeetodi või täiustatud mõõtmismudelil põhinevate meetodite kohaselt, võttes arvesse lõigetes 2-7 sätestatud piiranguid.
2. Selleks et arvutada kapitalinõuded operatsiooniriski puhul võib keskne vastaspool kasutada baasmeetodit vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklile 103.
3. Keskne vastaspool kohaldab nõuetekohast operatsiooniriski hindamise ja juhtimise süsteemi, mille vastutusalad on selgelt määratud. Keskne vastaspool teeb kindlaks operatsiooniriskile avatud positsioonid ja jälgib asjakohaseid operatsiooniriski andmeid, sealhulgas oluliste kahjude andmeid. Kõnealuse süsteemi vaatab korrapäraselt läbi sõltumatu isik, kellel on selliseks läbivaatamiseks vajalikud teadmised.
4. Keskse vastaspoole operatsiooniriski hindamise süsteem on põhjalikult integreeritud keskse vastaspoole riskijuhtimisprotsessiga. Selle tulemused moodustavad lahutamatu osa keskse vastaspoole operatsiooniriski profiili jälgimise ja kontrollimise protsessist.
5. Keskne vastaspool rakendab kõrgemale juhtkonnale aruannete esitamise süsteemi, mis tagab operatsiooniriski käsitlevate aruannete esitamise keskse vastaspoole asjakohastele funktsioonidele. Keskne vastaspool kohaldab menetlusi, et võtta asjakohaseid meetmeid vastavalt juhtkonnale esitavates aruannetes sisalduvale teabele.
6. Samuti võib keskne vastaspool taotleda pädevalt asutuselt luba täiustatud mõõtmismudelil põhinevate meetodite kasutamiseks. Pädev asutus võib vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklile 105 anda kesksele vastaspoolele loa sellise täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kasutamiseks, mis põhineb keskse vastaspoole operatsiooniriski mõõtmise süsteemidel.
7. Sellise keskse vastaspoole kapital, kes kasutab operatsiooniriski kapitalinõuete arvutamiseks lõike 6 kohaseid täiustatud mõõtmismudelil põhinevaid meetodeid, on kogu aeg vähemalt 80 % kapitalist, mis peaks olema lõike 2 kohase baasmeetodi kasutamise korral.
Artikkel 4
Kapitalinõuded selliste krediidi-, vastaspoole ja tururiski puhul, mis ei ole juba kaetud määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 41-44 osutatud asjakohaste rahaliste vahenditega
1. Artikli 1 kohased keskse vastaspoole kapitalinõuded on krediidiriski ja vastaspoole riski 8 % riskiga kaalutud varade ning tururiski selliste kapitalinõuete summa, mis on arvutatud vastavalt direktiividele 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, võttes arvesse lõigetes 2-5 sätestatud piiranguid.
2. Kapitalinõuete arvutamiseks tururiski puhul, mis ei ole juba kaetud määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 41-44 osutatud asjakohaste rahaliste vahenditega, kasutab keskne vastaspool direktiivi 2006/49/EÜ I-IV lisades sätestatud meetodeid.
3. Riskiga kaalutud varade arvutamiseks tururiski puhul, mis ei ole juba kaetud määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 41-44 osutatud asjakohaste rahaliste vahenditega, kasutab keskne vastaspool direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 78-83 kohast krediidiriski arvutamise standardmeetodit.
4. Riskiga kaalutud varade arvutamiseks vastaspoole riski puhul, mis ei ole juba kaetud määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 41-44 osutatud asjakohaste rahaliste vahenditega, kasutab keskne vastaspool direktiivi 2006/48/EÜ III lisa 3. osa kohast turuväärtuse meetodit ja direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 3. osa kohast finantstagatise hindamise üldmeetodit, millega kohaldatakse regulatiivseid volatiilsuse korrigeerimistegureid.
5. Kui määruse (EL) nr 648/2012 artiklites 52 ja 53 osutatud kõik tingimused ei ole täidetud ja kui keskne vastaspool ei kasuta omavahendeid, kohaldab keskne vastaspool riskikaalu 1 250 % teise keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate sissemaksetega seotud riski puhul ning riskikaalu 2 % teise keskse vastaspoolega seotud kauplemisriski puhul.
Artikkel 5
Äririski kapitalinõuded
1. Keskne vastaspool esitab pädevale asutusele heakskiitmiseks vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 III jaotise kohastele pädevate asutuste volitustele oma hinnangu kapitali kohta, mida on vaja äririskist tuleneva kahju katmiseks, võttes aluseks tema ärimudeli puhul põhjendatult prognoositavad halvad stsenaariumid.
2. Äririskiga seotud kapitalinõuded vastavad vähemalt asjaomasele heakskiidetud hinnangule ja peavad olema vähemalt 25 % aastasest kogu tegevuskulust. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse tegevuskulusid vastavalt artikli 2 lõikele 4.
Artikkel 6
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. detsember 2012