PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 999/2014
ze dne 23. září 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 (3). V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen základní nařízení) uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 EUR za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 EUR za tunu do 47,07 EUR za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 (6). Clo se nezměnilo s výjimkou skupiny EuroChem (7), pro niž se pevná částka cla pohybovala mezi 28,88 EUR a 32,82 EUR za tunu.
(3)
Rozhodnutím 2008/577/ES (8) Evropská komise (dále jen Komise) přijala závazky na množstevní stropy, které nabídli ruští výrobci JSC Acron a JSC Dorogobuž, členové holdingové společnosti Acron (dále společně jen Acron), a skupina EuroChem. Rozhodnutím 2012/629/EU (9) Komise odvolala přijetí závazku nabídnutého skupinou EuroChem z důvodu neproveditelnosti závazku.
(4)
Rozsudkem ze dne 10. září 2008 (10), ve znění rozsudku ze dne 9. července 2009 (11) Tribunál zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, pokud se týká podniku JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), který je součástí OJSC UCC UralChem (UralChem). Nařízením (ES) č. 989/2009 (12) Rada odpovídajícím způsobem změnila nařízení č. 661/2008. V důsledku toho se u společnosti Kirovo vztahuje antidumpingové clo (47,07 EUR za tunu) pouze na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (13) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo dne 28. března 2013 sdružení výrobců hnojiv v Unii „Fertilisers Europe“ (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby dotčeného výrobku.
(6)
Žádost byla zdůvodněna tím, že důsledkem ukončení účinnosti opatření bude s největší pravděpodobností další pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(7)
Po poskytnutí informací Sdružení ruských výrobců hnojiv (dále jen „RFPA“) namítlo, že žádost o přezkum podpořila jen část výrobců dusičnanu amonného jako hnojiva (FGAN) v Unii a že výrobci v Unii všech stupňů dusičnanu amonného a jiných hnojiv s obsahem dusičnanu amonného představují objem třikrát větší než je objem žadatele. Tato námitka je však neopodstatněná, jelikož žadatel a podporovatelé žádosti jsou výrobci FGAN stejně jako ostatních výrobků, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti. Žádost proto podpořili nejen výrobci FGAN, ale také výrobci jiných typů dotčeného výrobku a kvantitativní práh pro zahájení přezkumu byl splněn.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 12. července 2013 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen oznámení o zahájení přezkumu) (14) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
RFPA předložilo připomínky k platným opatřením a napadlo jejich legalitu před zahájením šetření. Tatáž strana rovněž tvrdila, že neexistují žádné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, které by vyplývaly z údajů zaslaných Komisi před zahájením přezkumu o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(10)
Útvary Komise odpověděly této zúčastněné straně, že názory jiných stran, než je žadatel, podrobně zkoumají až po zahájení šetření.
(11)
Tatáž zúčastněná strana také požádala o přístup k žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve znění podaném dne 28. března 2013, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, jakož i k písemnému upozornění na nedostatky, které vydaly útvary Komise žadatelům k jejich žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, aby mohla lépe využít svých práv na obhajobu. Útvary Komise informovaly zúčastněnou stranu, že rozhodnutí zahájit šetření vycházelo pouze z konsolidovaného znění žádosti, do něhož již byla zakomponována reakce na písemné upozornění na nedostatky. Dřívější znění a předlohy jsou irelevantní. Neumožnění přístupu k dřívějšímu znění a k dopisu by neznamenalo porušení práva této strany na obhajobu. Uvedená strana požádala úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby zasáhl ve věci tohoto údajného porušení práva na obhajobu. Úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
(12)
Zúčastněná strana také požádala o zpřístupnění žádostí o přezkum před pozbytím platnosti týkajících se dalších dvou různých řízení. Tato strana tvrdila, že tyto žádosti byly zamítnuty jako neodůvodněné a že přístup k těmto dokumentům by jí umožnil porovnat okolnosti těchto dvou případů s tímto přezkumem, pochopit, jak Komise analyzovala dostatečnou podloženost žádostí v jednotlivých případech, a tím přiměřeně vykonávat svá práva na obhajobu. Strana obdržela od útvarů Komise vysvětlení a úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(13)
Šetření týkající se pokračování a obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 30. června 2013 (dále jen období přezkumného šetření nebo OPŠ). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 30. června 2013 (dále jen posuzované období).
(14)
Po poskytnutí informací sdružení RFPA tvrdilo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k nařízení (ES) č. 661/2008, došlo k neopodstatněné změně v metodice, jelikož období posuzované v rámci uvedeného přezkumu bylo delší.
(15)
Komise se domnívá, že okolnosti, jak je uvádí RFPA, nepředstavují změnu metodiky ve smyslu čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V každém případě by se mělo poznamenat následující. Komise běžně postupuje tak, že posuzované období obvykle pokrývá období přezkumného šetření a tři předcházející kalendářní roky, ledaže období přezkumného šetření samo pokrývá značnou část předchozího kalendářního roku. Jelikož nastala právě tato druhá situace, lze výjimečně zohlednit čtyři kalendářní roky. Tak tomu bylo v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Toto tvrzení se proto odmítá.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(16)
V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise zvlášť informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány Ruska (dále jen dotčená země), známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se zúčastnili.
(17)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod.
1.4.3 Výběr vzorku
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(19)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii se sídlem ve Francii, Litvě, Polsku a Spojeném království (15), kteří představují přibližně 42 % výroby Unie a 41 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(20)
Jedna zúčastněná strana namítala, že v předběžně vybraném vzorku výrobců v Unii by měli být pouze výrobci dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 2022/95, a nikoliv také výrobci pevných hnojiv, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, v současnosti kódů KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 945/2005.
(21)
Důvodem této námitky byla skutečnost, že rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-348/05, uvedený ve 4. bodě odůvodnění, zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, které rozšířilo definici výrobku oproti původnímu šetření.
(22)
Tato námitka je nepodložená. Předmětný rozsudek zrušil nařízení (ES) č. 945/2005 pouze do té míry, do jaké se týká jednoho ruského vyvážejícího výrobce. Pro všechny ostatní ruské výrobce zůstává použitelné vymezení výrobku tak, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 945/2005. V každém případě všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí dusičnan amonný v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Výrobní odvětví Unie vyrábí pevná hnojiva spadající pod jiné kódy KN, která jsou prostě výsledkem dalších chemických činností nebo míchání s cílem vytvořit směsná hnojiva, označovaná rovněž jako „stabilizovaná hnojiva“ nebo „směsi“, za podmínky, že v nich obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních, nebo že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních.
(23)
Proto je tento vzorek pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
b) Výběr vzorku dovozců
(24)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(25)
Na formulář pro výběr vzorku neodpověděl žádný dovozce, který nebyl ve spojení, a výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku
(26)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Mimoto Komise požádala stálou misi Ruska při Unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(27)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. Během období přezkumného šetření se dovoz do Unie uskutečňoval převážně v souladu se závazky, které byly přijaty. V souladu s článkem 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tito výrobci realizovali největší objem celkového prodeje na vývoz. Patří mezi ně dvě společnosti, které během období přezkumného šetření prodávaly na vývoz do Unie podle závazku. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly předloženy žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány o konečném výběru vzorku.
(28)
Komise vybrala do vzorku tyto čtyři společnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Podle odpovědí na formuláře pro výběr vzorku představoval vzorek 88 % celkového objemu prodeje na vývoz z Ruska (do Unie a do třetích zemí) během období přezkumného šetření.
1.4.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(30)
Komise zaslala dotazníky všem ruským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a obchodním sdružením, kteří se přihlásilo ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(31)
Odpovědi na dotazník došly od čtyř ruských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jedno obchodní sdružení zastupující uživatele, a sice Národní svaz zemědělců Anglie a Walesu (NFU), vyplnil dotazník jen zčásti.
(32)
Co se týče ruských vyvážejících výrobců, pouze Acron poskytl úplnou odpověď na dotazník. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytly pouze částečné odpovědi a omezily se jen na údaje týkající se kapacity, souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu a na některé informace o svých výrobních nákladech. Tyto částečné odpovědi neumožnily Komisi plně ověřit jejich údaje o prodeji a o jejich výrobních nákladech.
(33)
Komise informovala dotčené tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení, které se týká neposkytnutých informací, a oni využili své právo na slyšení před úředníkem pro slyšení. Ve zvláštním informačním dokumentu poskytnutém každému ze tří dotčených vyvážejících výrobců vybraných do vzorku Komise kromě toho uvedla, které údaje uvedené společnosti použila ve své analýze a které považuje za neúplné, pročež použila dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Komise konkrétně použila souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu namísto podrobných údajů založených na výpisech jednotlivých transakcí.
(34)
Sdružení zastupující dovozce, Evropské sdružení dovozců hnojiv (EFIA), jménem svých členů požádalo, aby bylo uznáno za zúčastněnou stranu, a předložilo písemné připomínky. Tři dovozci uvedli, že zastavili dovoz hnojiv pocházejících z Ruska.
(35)
Písemná podání došla také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od Výboru profesních zemědělských organizací v EU (COPA)/Všeobecné konfederace zemědělských družstev v EU (Cogeca), NFU, a od francouzských sdružení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Polsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené království,
-
YARA France S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuž, obchodník ve spojení se ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya a.s. Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC Azot a LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SBU Azot).
Dovozce ve spojení
-
Agronova Europe AG, Švýcarsko (ve spojení se společností Acron).
1.5 Poskytování informací
(37)
Dne 13. června 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela navrhnout zachování platných antidumpingových opatření, a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Komise posoudila vyjádření zúčastněných stran a případně je zohlednila.
(38)
Po poskytnutí informací RFPA zopakovalo, že prý během přezkumu došlo k několika údajným procesním vadám, a vzalo na vědomí odmítnutí Komise umožnit přístup k původní verzi žádosti podané žadatelem dne 28. března 2013 a údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru.
(39)
Co se týče žádosti o přístup k původní žádosti o přezkum, útvary Komise několikrát písemně i ústně, včetně na zasedání za předsednictví úředníka pro slyšení, vysvětlovaly důvody, proč této žádosti nemohlo být při platné právní úpravě vyhověno.
(40)
Pokud jde o údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru, Komise je toho názoru, že i kdyby toto tvrzení bylo opodstatněné, právo RFPA na obhajobu tím nebylo dotčeno. Především, Komise sdělila RFPA včas podstatné skutečnosti, na jejichž základě Komise zamýšlela pokračovat v opatřeních, a poskytla RFPA dostatek času na reakci. Za druhé, před tímto poskytnutím informací byl RFPA umožněn přístup k celému spisu nedůvěrného charakteru.
(41)
RFPA rovněž tvrdilo, že „v rozporu běžnou praxí“ nebyla do spisu nedůvěrného charakteru zanesena setkání mezi útvary Komise a žadatelem v květnu a dubnu 2014 a že neúplné údaje, které žadatel předložil v květnu 2014, nebyly doprovázeny přiměřeným shrnutím bez důvěrných skutečností.
(42)
Běžně se postupuje tak, že zúčastněné strany žádající o slyšení předkládají svá stanoviska ústně a přikládají k tomu písemná podání. Nedůvěrné verze těchto podání se zakládají do spisu, který je přístupný pro kontrolu a může do něj nahlížet kterákoli další zúčastněná strana. V těchto dokumentech jsou zaznamenána setkání a slyšení, které uskutečnily útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá jako věcně nesprávné.
(43)
Pokud jde o druhé tvrzení, nedůvěrné znění neúplných údajů předložené v květnu 2014 nemohlo být podáno jiným způsobem, aniž by došlo k vyzrazení obchodního tajemství výrobců v Unii. Ani toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v nařízení (ES) č. 661/2008, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“). Pokud však jde o dusičnan amonný vyráběný společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ve smyslu nařízení (ES) 989/2009 je dotčeným výrobkem pouze výrobek kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (neboli „dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích“ a „směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních“) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, by nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.
2.2 Obdobný výrobek
(49)
Stejně jako v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dusičnan amonný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a dusičnan amonný vyvážený do Unie z Ruska mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Pro účely stávajícího šetření jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.
(50)
Dusičnan amonný vyráběný výrobním odvětvím Unie je, pokud jde o fyzikální a technické vlastnosti, obdobným výrobkem k dusičnanu amonnému, který Rusko vyváží do Unie.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(51)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(52)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Acron) při šetření plně spolupracoval. Jak je však uvedeno v 3. bodě odůvodnění, v roce 2008 přijala Komise cenový závazek společnosti Acron, který byl stále v platnosti během období přezkumného šetření. V důsledku existence cenového závazku byly vývozní ceny společnosti Acron během období přezkumného šetření určovány podle tohoto cenového závazku, který stanoví minimální dovozní cenu. V důsledku toho nebyly tyto vývozní ceny považovány za spolehlivé při posuzování toho, zda by dumping pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(53)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že to znamená, že Komise nezjistila žádný skutečný dumping. Není to přesné. Vzhledem k tomu, že ruští vyvážející výrobci zařazení do vzorku s výjimkou společnosti Acron plně nespolupracovali, Komise neměla k dispozici dostatek údajů k tomu, aby mohla vypočítat dumping na základě vlastních údajů těchto společností. U Acronu mohla provést výpočet dumpingu, ale jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že údaje této společnosti nejsou pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti spolehlivé.
(54)
Acron namítala, že tvrzení Komise o nespolehlivosti jejích skutečných cen pro EU kvůli existenci cenového závazku, a tudíž o nepoužitelnosti těchto cen pro stanovení vývozní ceny, je protiprávní. Takto však Komise neargumentovala. Komise netvrdila, že vývozní ceny nemohly být jako takové použity kvůli cenovému závazku, nýbrž to, že tyto vývozní ceny byly považovány za nespolehlivé při analýze pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Komise nepovažuje vývozní ceny založené na cenovém závazku za užitečný ukazatel pro analýzu budoucího chování vyvážejících výrobců při neexistenci opatření a cenového závazku.
(55)
Na rozdíl od toho, co tvrdila Acron, její vývozní ceny do EU nelze považovat pouze za výsledek běžných tržních podmínek. Během celého období přezkumného šetření byla Acron jediným ruským vyvážejícím výrobcem, který měl prospěch z cenového závazku, přičemž na všechny ostatní ruské vyvážející výrobce se vztahovalo clo. Tyto prvky určitě ovlivňovaly soutěžní postavení společnosti Acron jako jediného ruského dodavatele na trh EU.
3.3 Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(56)
Ve světle úvah uvedených v 52. až 55. bodě odůvodnění Komise zkoumala, zda existuje důkaz o pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise analyzovala tyto faktory: vývozní cena z Ruska do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku jako celek a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.3.1 Vývoz z Ruska do jiných destinací
(57)
Komise zjistila, že vážená průměrná vývozní cena ze závodu společnosti Acron na trhy třetích zemí, jako je Brazílie, Kolumbie a Peru, byla během období přezkumného šetření nižší než skutečná průměrná cena uhrazená nebo splatná na domácím trhu během období přezkumného šetření. Acron tudíž prodávala za dumpingové ceny na trhy třetích zemí, zejména do Brazílie, která byla z třetích zemí nejdůležitějším vývozním trhem.
(58)
Pokud jde o ostatní tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise rovněž zjistila, že jejich vážené průměrné prodejní ceny ze závodu do třetích zemí, jako je Brazílie, Peru, Kolumbie, Ukrajina a Kazachstán, byly u všech tří nižší než jejich průměrné ceny ze závodu uhrazené nebo splatné na domácím trhu během období přezkumného šetření, a prodávaly tedy také za dumpingové ceny. Toto zjištění vycházelo z ověřených údajů od ruských vyvážejících výrobců, kteří představovali přibližně 80 % vývozu do třetích zemí. Nebylo tudíž nutné, aby Komise sáhla po ruských statistikách o vývozu, jak navrhlo RFPA. Všichni čtyři vyvážející výrobci vybraní do vzorku vyváželi během období přezkumného šetření do třetích zemí za udržitelné ceny.
(59)
RFPA tvrdilo, že z údajů dostupných v informačním dokumentu vyplývá, že pokud jde o Eurochem, k dumpingu nedochází, nebo v nejlepším případě dochází k bezvýznamnému (de minimis) dumpingu. Toto tvrzení není na místě. Účelem této analýzy není vypočítávat přesné dumpingové rozpětí společnosti Eurochem, ale určit, zda existuje pravděpodobnost opakování dumpingu ze strany Ruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. V této souvislosti šetření odhalilo, a to i u společnosti Eurochem, že průměrné ceny ze závodu pro třetí země byly nižší než její průměrné ceny ze závodu na domácím trhu, a že tedy prodávala za dumpingové ceny. Cenová politika společnosti Eurochem u prodeje do třetích zemí (prodej na vývoz levnější než prodej na domácím trhu) je jedním z významných faktorů, o které se opíral celkový závěr, že dumping do EU by se pravděpodobně obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(60)
RFPA tvrdilo, že pro výpočet dumpingu nebyla použita vhodná metodika. Jak už bylo vysvětleno, Komise nepočítala dumpingová rozpětí, pouze porovnala průměrné ceny ze závodu na domácím trhu s vývozními cenami ze závodu na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Je-li obnovení dumpingu pravděpodobné, není nutné vypočítávat přesné dumpingové rozpětí, a proto neexistoval žádný důvod pro použití hodnoty CIF, jak navrhovalo RFPA.
(61)
RFPA namítalo, že Komise neporovnala ceny jednotlivých typů výrobků a neprovedla úpravu o rozdíly v obchodních úrovních. Komise tuto námitku analyzovala a zjistila podobný cenový rozdíl, i kdyby bylo provedeno srovnání podle jednotlivých výrobků. Úpravy o rozdíly v obchodní úrovni by se každopádně nemohly provést, neboť společnosti vybrané do vzorku, s výjimkou společnosti Acron, spolupracovaly pouze částečně a neposkytly dostatečně podrobné údaje, zejména podrobné přehledy jednotlivých transakcí. Tento argument byl proto zamítnut.
(62)
Prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření se nedal použít pro stanovení budoucího chování ostatních tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to z následujících důvodů. Během období přezkumného šetření společnost EuroChem, podobně jako Acron, vyvážela pouze v rámci cenového závazku. EuroChem prodávala do Unie pouze v době, kdy platil její závazek, avšak po odvolání závazku rozhodnutím Komise 2012/629/EU ze dne 11. října 2012 už neuskutečnila žádný prodej. Společnosti SBU Azot a UralChem dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření neprodávaly.
(63)
Komise nepovažovala za nutné zjistit, zda byl prodej na domácím trhu realizován v běžném obchodním styku. Již ze skutečných cen na domácím trhu je totiž jasné, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je dumpingový. Kdyby se zkoumala výnosnost domácího prodeje a ten by byl shledán ztrátovým a musela by se vypočítávat běžná hodnota (na základě nákladů a přiměřeného zisku), mohlo by to vést pouze ke zvýšení běžné hodnoty, a tedy ke zjištění dumpingového rozpětí u vývozu na trhy třetích zemí.
(64)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti a analýzy pravděpodobnosti obnovení dumpingu stačí zjistit, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho Komise nepovažovala za nutné analyzovat ziskovost domácího prodeje, a proto neposuzovala spolehlivost výrobních nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že ruští vyvážející výrobci v současné době prodávají dotčený výrobek za dumpingové ceny do třetích zemí Latinské Ameriky, východní Evropy, Afriky a Asie. Během období přezkumného šetření účtovali čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku třetím zemím průměrnou vývozní cenu ze závodu ve výši 201 EUR/tunu, zatímco průměrná cena ze závodu na domácím trhu činila 221 EUR/tunu. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, ruští vyvážející výrobci by také do Unie prodávali za dumpingové ceny.
(66)
RFPA namítalo, že srovnávání ruských cen na domácím trhu s ruskými vývozními cenami do třetích zemí je nesmyslné. Komise se však v této souvislosti domnívá, že tyto ceny jsou důležitým ukazatelem pro posouzení toho, jak by se pravděpodobně vyvíjel budoucí vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, neboť ruský vývoz do většiny třetích zemí nepodléhá antidumpingovým clům. Zejména když nejsou k dispozici spolehlivé údaje o ruském vývozu do Unie během období přezkumného šetření a, jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, vývozní ceny do třetích zemí hrají v celkovém hodnocení důležitou úlohu.
(67)
Ruská vláda a společnost Acron v tomto ohledu tvrdily, že zachování opatření je nelegální již jen proto, že tato opatření byla uložena nařízením (ES) č. 661/2008, s použitím nelegální metodiky úpravy ceny plynu při výpočtu běžné hodnoty.
(68)
Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, v rámci tohoto šetření Komise nepovažovala za nutné zjišťovat, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, s tím eventuálním důsledkem, že by se musela vypočítávat běžná hodnota. Jak správně poukázala společnost Acron ve svém podání po poskytnutí informací, tím není vyloučeno početné zjišťování běžné hodnoty, včetně nezbytných úprav, bude-li to v případném budoucím šetření vhodné.
3.3.2 Volné kapacity
(69)
Komise zjistila volnou kapacitu známých ruských výrobců na následujícím základě. Údaje o volné kapacitě čtyř společností vybraných do vzorku vycházejí z jejich odpovědí na dotazník s tím, že v případě potřeby byly opraveny po inspekcích na místě. Zohledněna byla i celková volná kapacita závodů, kde se vyrábí dusičnan amonný používaný jako hnojivo a dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. výroba výbušnin), tzv. nízkohustotní dusičnan amonný, jenž je také dotčeným výrobkem, jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění. Ze stejného důvodu byla zohledněna také volná kapacita zařízení, která vyrábějí pouze dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely. Celková volná kapacita společnosti Kirovo byla zahrnuta do výpočtu volné kapacity, jelikož volná kapacita pro jiné druhy dusičnanu amonného, které jsou v současnosti vyjmuty z uplatňování antidumpingových opatření (16), se dají velmi snadno použít k výrobě dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Ze zbývajících pěti ruských výrobců poskytla jedna společnost Komisi individuální odpověď o své volné kapacitě. Údaje o ostatních poskytlo RFPA.
(71)
Pokud byly skutečné údaje o výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla jako základ k určení skutečné kapacity brána skutečná výroba. V těchto případech se vykázaná kapacita týkala jmenovitých kapacit (tj. předpokládané kapacity výrobních zařízení), které nebyly opraveny po modernizaci vedoucí ke zvýšení kapacity.
(72)
Na tomto základě Komise stanovila, že během období přezkumného šetření ruští vyvážející výrobci disponovali celkovou výrobní kapacitou 9 592 000 tun, zatímco jejich skutečná výroba (včetně dusičnanu amonného používaného pro průmyslové účely a jiných druhů dusičnanu amonného v současnosti osvobozených od uplatňování antidumpingových opatření (17)) činila 8 519 105 tun.
(73)
Na rozdíl od tvrzení RFPA, totiž že instalovaná kapacita vyvážejících výrobců je bezezbytku využita, tedy měli vyvážející výrobci během období přezkumného šetření volnou kapacitu ve výši 1,07 milionu tun. Toto množství odpovídá 16,9 % spotřeby Unie (na základě spotřeby 6,35 milionu tun během období přezkumného šetření, viz bod 5.1 níže).
(74)
V rámci své výhledové analýzy však Komise také stanovila, že po období přezkumného šetření se kapacita dále zvýší přibližně o 472 000 tun díky instalaci nových kapacit u některých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celková volná kapacita činí tudíž 24,3 % spotřeby Unie.
(75)
Po poskytnutí informací RFPA trvalo na tom, že volná kapacita neexistuje, nebo přinejmenším na tom, aby Komise analyzovala skutečnost, že neexistují volné jmenovité kapacity. RFPA rovněž nesouhlasilo s tím, že po období přezkumného šetření byly vybudovány nové kapacity.
(76)
RFPA a ruští vyvážející výrobci uváděli svou instalovanou kapacitu na základě teoretické jmenovité kapacity, která v některých případech nezohledňovala modernizace z poslední doby. Komisi to bylo zřejmé po inspekcích na místě a vzala to v úvahu. Jak správně uvedlo RFPA ve svém podání po poskytnutí informací, vykázaná jmenovitá kapacita byla akceptována u těch ruských výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří vyráběli méně, než činila vykázaná kapacita. Pokud byly údaje o skutečné výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla skutečná výroba brána jako základ k určení skutečné kapacity. U třech výrobců nezařazených do vzorku, kteří neposkytli žádné údaje o kapacitě a výrobě, byly použity údaje od RFPA.
(77)
Komise to považuje za jasný a jednotný přístup ke stanovení celkové výrobní kapacity ruských výrobců dotčeného výrobku. Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, byla na všechny výrobce uplatněna stejná metodika. Pokud byla skutečná produkce vyšší, než vykázaná jmenovitá kapacita, například z důvodu modernizace výrobních zařízení, Komise nevidí žádný důvod, proč by tato dodatečná kapacita neměla být zohledněna, poněvadž je zřejmé, že jmenovitá kapacita není přesná. Argument, že tato metodika prý není na trhu běžná, není důvodem pro ignorování údajů o skutečné výrobě. Také způsob výpočtu kapacity výrobního odvětví Unie, jak jej navrhuje RFPA, nemá žádný význam při určování celkové výrobní kapacity ruských výrobců.
(78)
Na rozdíl od toho, co tvrdilo RFPA, nevyužití v některých případech vykazovaných jmenovitých kapacit a jejich nahrazení skutečnými a většinou ověřenými údaji o výrobě neznamená, že Komise použila metodu nejlepších dostupných údajů ve smyslu článku 18 základního nařízení. Co se týče kapacity, Komise plně využila údaje poskytnuté samotnými ruskými výrobci, ale použila metodiku pro výpočet celkové výrobní kapacity, při níž zohlednila nejen jmenovitou kapacitu, ale také skutečnou výrobu a kapacitu. Tato metodika byla stanovena v obecném informačním dokumentu a výsledky uplatnění této metodiky rozepsané na každou společnost a dokonce na každý výrobní závod byly sděleny dotčeným společnostem. Při určování celkové výrobní kapacity tedy Komise pouze použila údaje, které poskytli ruští výrobci a RFPA. Byly poskytnuty všechny relevantní údaje a v tomto ohledu nebylo nutné použít jiné zdroje údajů.
(79)
Pokud jde obecně o výrobce, u nichž nebyla provedena inspekce, byly použity údaje o kapacitě a výrobě, které uvedli tito výrobci ve svých odpovědích. RFPA připomínkovalo výpočet kapacity některých společností a závodů. Argumentovalo, že v případě výrobce Uralchem Kirovo objem výroby během období přezkumného šetření, jak je uveden v informačním dokumentu, není správný. Komise to akceptovala a místo toho použila objem výroby uvedený v podání po poskytnutí informací. Byla také zohledněna technická zpráva o kapacitě, poskytnutá během návštěvy ve výrobním závodě v souvislosti s maximální dosaženou výrobou dusičnanu amonného v předmětném závodě, jak správně podotklo RFPA. Co se týče výrobce Uralchem Berezniki, při výpočtu kapacity bylo zohledněno 10 dnů na údržbu, které nahlásila tato společnost během inspekce. Připomínky o dalších odstávkách došlé po poskytnutí informací, nebyly podložené a zdá se, že vycházely z údajů jiné společnosti. Tyto připomínky byly proto zamítnuty.
(80)
Stejně tak připomínky týkající se určitých omezení ve výrobním procesu jiných výrobních závodů nebyly podložené, nedaly se ověřit, a proto také nebyly zohledněny. V případě jednoho konkrétního výrobního zařízení souviselo omezení zřejmě s výrobou kyseliny dusičné. I když však připustíme údajnou maximální výrobu kyseliny dusičné, bylo by stále možné dosáhnout kapacity stanovené Komisí, s přihlédnutím ke skutečnosti, že na výrobu jedné tuny dusičnanu amonného je zapotřebí necelá tuna kyseliny dusičné.
(81)
Co se týče zvýšení kapacity po skončení období přezkumného šetření, RFPA argumentovalo, že zvýšení kapacity jednoho výrobce, který investoval do nové výrobní linky, bylo nadhodnoceno. Komise však předpokládanou kapacitu odvodila z anglického překladu technické zprávy týkající se této nové výrobní linky, kterou poskytla dotyčná společnost během inspekce ve svých prostorách, a tudíž ji považovala za spolehlivou.
(82)
Společnost Acron tvrdila, že nemá významnou volnou kapacitu, zejména kvůli obtížím, pokud jde o přístup k surovinám. Šetřením však bylo zjištěno, že suroviny byly používané nejen při výrobě dotčeného výrobku, ale také mnoha jiných výrobků. Vzhledem k tomuto širokému uplatnění, a tudíž i k možnosti snadno měnit používání surovin k výrobě dotčeného výrobku, nebyly takové údajné obtíže považovány za věc, která by omezovala celkovou výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(83)
Použití metodiky popsané v předchozích bodech odůvodnění přivedlo Komisi k závěru o existenci významné nadměrné kapacity. Argumenty předložené sdružením RFPA a společností Acron se nedaly doložit a zamítají se.
(84)
Komise se domnívá, že pokud by stávající opatření byla zrušena, alespoň část této volné kapacity by pravděpodobně byla využita a nasměrována na trhy Unie, a to z následujících důvodů.
(85)
Zaprvé, některá potenciálně největší vývozní odbytiště dusičnanu amonného na světě (Spojené státy americké a Austrálie) jsou před ruským vývozem nadále chráněna antidumpingovými opatřeními. Navíc je pro dovoz dusičnanu amonného stále uzavřen čínský trh. Ruští výrobci tedy pravděpodobně nebudou schopni vyvážet na tyto trhy.
(86)
Dne 22. května 2014 zveřejnilo ministerstvo obchodu USA předběžné výsledky správního přezkumu antidumpingového cla (18), v němž se pro společnosti Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz dusičnanu amonného do USA. I kdyby však tento návrh byl schválen, platná cla stále platí pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Ruska. Kromě toho podle par. 751(a)(2) celního sazebníku Spojených států z roku 1930, ve znění pozdějších předpisů, odstranění cel pro Acron a EuroChem bude platit jen jeden rok a poté bude předmětem dalšího každoročního správního přezkumu, který může, v závislosti na jeho výsledku, skončit opětovným zavedením antidumpingových cel. A konečně, trh s dusičnanem amonným v USA, který se zde používá jako hnojivo, se v posledním desetiletí smršťoval v důsledku bezpečnostních požadavků a kvůli neochotě zprostředkovatelů nadále s touto látkou obchodovat (19). Kromě toho, díky těžbě břidlicového plynu, s níž se začalo v posledních letech, mají nyní američtí výrobci dusičnanu amonného přístup k levnějšímu plynu. Je proto pravděpodobné, že Acron a EuroChem by narazily na silnou konkurenci a možná by nebyly schopny získat pro sebe významné podíly na trhu v USA.
(87)
RFPA tvrdilo, že další hlavní vývozní destinace ruského dusičnanu amonného, jako jsou země Latinské Ameriky (zejména Brazílie), Egypt a Turecko, do roku 2017 významně porostou ve srovnání s rokem 2012. RFPA citovalo zprávu, v níž se předpokládá celkové zvýšení poptávky po dusičnanu amonném o 15 % v Peru, Brazílii, Turecku, Egyptě Ekvádoru a Kolumbii, bráno dohromady. Tento nárůst znamená 749 000 tun (tedy ze 4,851 milionu tun v roce 2012 na 5,6 milionu tun v roce 2017), což je v průměru růst o 149 800 tun ročně. To je však pouze 9,7 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců. Žadatel tvrdí, že vyšší spotřeba v těchto zemích bude částečně uspokojena domácí výrobou, neboť tyto země mají údajně několik projektů na budování své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv. Bez ohledu na to, zda tyto projekty budou skutečně realizovány a alespoň částečně uspokojí zvýšení spotřeby, má Komise za to, že předpokládaná spotřeba v dotčených zemích bude na takové úrovni, že jen zčásti absorbuje volnou kapacitu ruských výrobců.
(88)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že Komise nevzala v úvahu nárůst spotřeby ruského dusičnanu amonného na trzích jiných třetích zemí, zejména v zemích bývalého Sovětského svazu. Na jednom z hlavních odbytišť v tomto regionu, na Ukrajině, však také platí na dovoz ruského dusičnanu amonného antidumpingová cla. V červenci 2014 byla cla prodloužena na období pěti let a jejich úroveň byla výrazně zvýšena. Takže tento trh se pro dovoz ruského dusičnanu amonného ještě více uzavírá.
(89)
Kromě toho je cenová úroveň na jiných trzích, například v Kazachstánu, taková, že pro ruské vyvážející výrobce by bylo atraktivnější vyvážet do Unie. Tyto trhy jsou také mnohem menší než trh Unie. Například spotřeba v Kazachstánu nedosahuje ani 4 % spotřeby v Unii.
(90)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že předpokládaný růst v dalších hlavních vývozních destinacích nebyl vypočten správně. Použité údaje však vycházely z nezávislé zprávy citované v 87. bodě odůvodnění. I kdyby se tyto údaje jevily jako podhodnocené, což se tvrdí, předpokládaný růst poptávky lze snadno uspokojit pomocí pouze části volné kapacity ruských výrobců.
(91)
Zadruhé, je nepravděpodobné, že volnou kapacitu může absorbovat domácí trh. RFPA tvrdilo, že podle stejné zprávy zůstává spotřeba v Rusku také vysoká, v budoucnosti se předpokládá její další růst a ruští výrobci se budou snažit uspokojit především domácí trh. RFPA opakovalo tento argument po poskytnutí informací. Avšak během období přezkumného šetření činil prodej na domácím trhu 53 % celkového odbytu ruských výrobců a předpokládaný nárůst o 3 % ročně po dobu příštích 5 let (v průměru přibližně o 120 000 tun ročně) by mohla snadno pokrýt volná kapacita ruských výrobců, kterou disponují již teď. Předpokládané roční zvýšení představuje necelých 7,8 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců po období přezkumného šetření. Budoucí zvýšení spotřeby je navíc jen prognózou a nemusí k němu dojít, nebo může být pomalejší, neboť podle téže zprávy docházelo v domácí spotřebě v posledních pěti letech k výrazným výkyvům ve srovnání se spotřebou Unie nebo třetích zemí (20).
(92)
Zatřetí, Unie zůstává nejdůležitějším trhem s dusičnanem amonným ve světě, poněvadž na ni připadá kolem 18 % celosvětové spotřeby. Vývozu logisticky pomáhá zeměpisná blízkost Unie a Ruska, jakož i to, že někteří ruští vývozci mají v Unii dobře navázané distribuční kanály.
(93)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Na rozdíl od toho, co tvrdí RFPA, se však tato omezení vztahují nediskriminačním způsobem jak na vývozce z třetích zemí, tak na výrobce v Unii a nepřiměřeně neovlivňují dovoz. Kromě toho tato omezení neměla vliv na celkovou přitažlivost trhu Unie, jenž i nadále patří z hlediska spotřeby mezi největší na světě. Komise proto toto tvrzení zamítá.
(94)
Komise tedy vyvozuje závěr, že ruští výrobci disponují značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně použita pro podstatné zvýšení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3.3 Pobídky k přesměrování prodeje do Unie
(95)
Ceny v Unii jsou nyní mnohem vyšší než ve velkých třetích zemích zásobovaných v současné době dodávkami z Ruska a též vyšší než na domácím ruském trhu. Během období přezkumného šetření si čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku účtovali průměrné vývozní ceny ze závodu (201 EUR/t) do třetích zemí o 34 % a průměrné ceny ze závodu na domácím trhu (221 EUR/t) o 27 % nižší, než byly průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku (303 EUR/t) (viz tabulka 7) a také nižší, než byly průměrné ceny dovozu z Ruska do Unie (viz tabulka 2) a z třetích zemí do Unie (viz tabulka 3).
(96)
Pokud by byla opatření zrušena, ceny v Unii pravděpodobně klesnou v důsledku rostoucí nabídky levnějšího dovozu. S ohledem na významný rozdíl mezi vývozními cenami ruských vyvážejících výrobců do třetích zemí a cenami účtovanými ruskými vyvážejícími výrobci, vyvážejícími výrobci z třetích zemí a výrobci v Unii během období přezkumného šetření na trhu Unie se však zdá nepravděpodobné, že ceny účtované na trhu Unie spadnou na úroveň, jakou lze v současnosti pozorovat na trzích třetích zemí, kam ruští výrobci vyvážejí. Vyvážející výrobci se tedy budou pravděpodobně snažit dosáhnout vyššího ziskového rozpětí prodejem do Unie. V důsledku toho budou mít vyvážející výrobci pobídku k přesměrování do Unie části svého současného objemu vývozu do třetích zemí (ve výši přibližně 3,4 milionu tun v období přezkumného šetření, což odpovídá více než 50 % spotřeby Unie) (21).
3.4 Závěr
(97)
Vzhledem k úvahám uvedeným v bodě 3.3 dospěla Komise k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a výrazného navýšení vyváženého množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(98)
Výrobní odvětví Unie tvoří známí výrobci dusičnanu amonného v Unii během posuzovaného období.
(99)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající ze čtyř společností. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali, zaslali odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách a v průběhu šetření byli navštíveni. Sdružení Fertilisers Europe kromě toho poskytlo další údaje týkající se kapacity, výroby a prodeje spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a odhady u zbývajících výrobců. Bylo-li to možné, Komise provedla křížovou kontrolu těchto údajů a porovnala je s údaji od jiných zúčastněných stran nebo s veřejně dostupnými údaji.
(100)
Po poskytnutí informací RFPA namítlo, že vzorek, který Komise vybrala, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Tato námitka se zakládá na tvrzení, že společnosti zařazené do vzorku a výrobní odvětví Unie jako celek vykazují různé hodnoty stejného hospodářského ukazatele (zejména ziskovosti).
(101)
Tuto námitku nelze přijmout. Čtyři společnosti zařazené do vzorku byly vybrány objektivně na základě jejich objemu výroby a prodeje dotčeného výrobku v Unii, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Účelem výběru vzorku je umožnit útvarům Komise provést podrobné šetření některých faktorů újmy pro reprezentativní část výrobního odvětví Unie v daném časovém prostoru. To, že některé ukazatele újmy se mohou mezi společnostmi zařazenými do vzorku a celým výrobním odvětvím Unie lišit, ještě neznamená, že by vzorek nebyl reprezentativní. Údaje výrobců zařazených do vzorku byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností, a proto se považují za spolehlivé. V žádném případě, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření nacházelo v situaci, v níž by mu vznikala újma.
(102)
RFPA kromě toho tvrdilo, že některé společnosti zařazené do vzorku nespolupracovaly s Komisí tím, že neposkytly určité údaje nebo poskytly jen neúplné a nesprávné údaje. V důsledku toho RFPA požadovalo, aby na tyto údaje nebyl brán ohled při vyvozování závěrů o stavu výrobního odvětví Unie a aby byly z nedostatečné spolupráce výrobního odvětví Unie vyvozeny nepříznivé závěry, nebo aby se místo toho použily ukazatele za celé výrobní odvětví Unie.
(103)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise je spokojena s údaji od společností zařazených do vzorku, které byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností a jsou spolehlivou součástí posouzení situace výrobního odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Spotřeba v Unii
(104)
Komise stanovila zřejmou spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů z databáze zřízené ve smyslu čl. 14 odst. 6. (22)
(105)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem, ověřené údaje a údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6.
(106)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba dusičnanu amonného v Unii snížila o 11 % bez ohledu na skutečnost, že produkce zemědělských plodin odpovídajícím způsobem neklesla. Pro toto snížení existují tři hlavní důvody. Za prvé, zlepšily se hnojicí stroje i technika hnojení a v důsledku toho je zapotřebí menší množství hnojiv na metr čtvereční půdy. Za druhé, snížení spotřeby dusičnanu amonného je kompenzováno používáním jiných hnojiv, jako je dusičnan vápenatoamonný nebo vícesložková hnojiva. Za třetí, obavy o bezpečnost a přísná pravidla týkající se produkce a skladování dusičnanu amonného odrazují od používání tohoto výrobku.
(107)
Po poskytnutí informací požádalo RFPA o doplňující informace o zdrojích údajů o spotřebě, které zveřejnila Komise, a dne 26. června 2014 bylo uspořádáno slyšení za předsednictví úředníka pro slyšení. Následně RFPA tvrdilo, že údaje poskytnuté žadatelem byly předloženy v příliš pozdní fázi řízení, byly neověřené a nekonzistentní s údaji, které žadatel poskytl dříve. RFPA kromě toho tvrdilo, že tyto údaje s největší pravděpodobností neobsahují údaje o technickém dusičnanu amonném a o směsích dusičnanu amonného s dalšími hnojivými či nehnojivými látkami, neboť se liší od podobných údajů, které měl žadatel k dispozici a poskytl je svým členům. Proto by se na ně neměl brát ohled a místo nich by se měly použít nejlepší dostupné údaje.
(108)
Toto tvrzení se zamítá. Komise využila údaje poskytnuté žadatelem pro prodej v EU a porovnala je s ověřenými údaji od výrobců zařazených do vzorku. K těmto údajům byly připočítány údaje o dovozu a výsledkem byla spotřeba v Unii. Proto se má za to, že tyto údaje jsou spolehlivé.
(109)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise podhodnotila základ pro výpočet celkové spotřeby Unie a že na základě zprávy zveřejněné nezávislým analytikem trhu se spotřeba zvyšuje, nikoli snižuje. Ještě přesněji, údaje z této zprávy o poptávce po dusičnanu amonném ve třídě hnojiv a dusičnanu amonném ve třídě výbušnin v Unii v roce 2010 se shodují s údaji Komise ve výši 7,1 milionu tun, ale podle údajů ze zprávy se má poptávka v následujících letech spíše zvyšovat než snižovat.
(110)
Toto tvrzení je nepodložené, protože Komise použila skutečné údaje poskytnuté žadatelem, které byly zčásti ověřeny, a k tomu dostupné statistické údaje a považuje tyto údaje za spolehlivé.
5.2 Objem, ceny a podíl dovozu z Ruska na trhu
(111)
V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu dotčeného výrobku z Ruska:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu (v tunách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index (2008 = 100)
100
81
122
121
Podíl na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Průměrná cena CIF (EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(112)
Objem dovozu z Ruska vzrostl během posuzovaného období o více než 20 %. V období přezkumného šetření činil podíl tohoto dovozu na trhu 3,1 %, což je zvýšení o více než 30 % oproti roku 2010, kdy dosahoval 2,3 %. Ceny CIF vystoupaly v průběhu posuzovaného období z 201 EUR/t na 264 EUR/t. Na základě srovnání průměrné ruské vývozní ceny CIF do Unie a průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii během období přezkumného šetření se zdá, že ruské ceny se podbízejí cenám Unie. Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření na úrovni 303 EUR za tunu. Jak je však uvedeno v bodě 3, téměř všichni vyvážející výrobci, kteří prodávali dotčený výrobek během období přezkumného šetření, měli cenové závazky a jejich vývozní ceny do EU byly determinovány těmi cenovými závazky, které stanovovaly minimální dovozní ceny. V důsledku toho nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení.
(113)
Po poskytnutí informací RFPA uvedlo, že Komisí vypočítané cenové podbízení a prodej pod cenou jsou chybné, neboť u těchto výpočtů je nutno provádět řadu úprav (o běžná cla, náklady po dovozu, rozdíly ve výrobcích, balení a úroveň obchodu). RFPA rovněž uvedlo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2002 došlo ke změně metodiky, pokud jde o použití úprav. Dále navrhlo, aby se pro účely výpočtu cenového podbízení použily prodejní ceny na vývoz do Unie, které si účtoval ruský výrobce, jenž neměl prospěch ze závazku, jakož i vývozní ceny ruského výrobce osvobozeného od antidumpingového cla.
(114)
V tomto ohledu stačí připomenout, že z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění Komise neprováděla výpočet podbízení a prodeje pod cenou. Tato tvrzení proto nejsou podložená.
5.3 Objem, ceny a podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
(115)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Jiné třetí země
Objem v tunách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podíl na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Průměrná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat.
(116)
Dusičnan amonný se dováží hlavně z Ukrajiny, Gruzie a Srbska. Platná antidumpingová opatření uložená na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny skončila v roce 2012. Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí než z Ruska klesl; jejich podíl na trhu zůstal během posuzovaného období vcelku stabilní a převyšoval tržní podíl ruského dovozu. Lze to vysvětlit poklesem spotřeby během stejného období. Celkově průměrné ceny dovozu z jiných zemí se zvýšily v souladu se stejnou tendencí ruských cen a cen výrobního odvětví Unie.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(117)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(118)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě makroekonomických ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a překonání účinků dřívějšího dumpingu) a mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál). Makroekonomické ukazatele vycházejí z údajů od žadatele uvedených v původní žádosti o přezkum a v následných podáních a ze statistiky a týkají se všech známých výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele jsou založeny na údajích obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly ověřeny během šetření.
5.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(119)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že shromažďování přesných a spolehlivých údajů o kapacitě a výrobě dotčeného výrobku je složitý úkol. Pevné hnojivo se vyrábí chemickou syntézou v peletárně po výrobě roztaveného/kapalného dusičnanu amonného. Z roztaveného/kapalného dusičnanu amonného lze vyrobit tuhý výrobek, ale také další navazující výrobky, jako je dusičnan vápenatoamonný. Tuhý výrobek lze mimoto používat jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely. V důsledku existence víceúčelových závodů, které mohou rychle přecházet z výroby jednoho hnojiva na druhé, může docházet ke statistickému zkreslení. Nízká míra využití výrobní kapacity u dotyčného výrobku je proto méně užitečný ukazatel celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(120)
S přihlédnutím k těmto okolnostem se celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobní kapacita (v tunách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využití kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(121)
Výroba dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie zůstala mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření relativně stálá, přibližně na úrovni 7 milionů tun.
(122)
Výrobní kapacita zůstala po celé toto období také víceméně stabilní. Výrobní kapacita vykázaná výrobním odvětvím Unie bere v úvahu celkovou výrobní kapacitu dusičnanu amonného, nejen pro dotyčný výrobek, ale také pro jiné výrobky. Ve skutečnosti je využití kapacity pro výrobu dusičnanu amonného podstatně vyšší, když se vezmou v úvahu tyto jiné výrobky. Například na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využití kapacity během posuzovaného období bylo přibližně o 20 procentních bodů vyšší (72 % v roce 2010 a 68 % během období přezkumného šetření).
5.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(123)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podíl na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(124)
Objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během období přezkumného šetření o 12 % ve srovnání s prodaným objemem v roce 2010. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie z důvodů, které jsou vysvětleny ve 106. bodě odůvodnění.
(125)
Jelikož během posuzovaného období jak prodej, tak spotřeba klesaly, podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal víceméně stabilní, a odvětví Unie tedy nezaznamenalo růst.
5.4.3 Zaměstnanost a produktivita
(126)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se zaměstnanost a produktivita v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(127)
Během posuzovaného období počet zaměstnanců ve čtyřech společnostech zařazených do vzorku klesl (o 12 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření). Jelikož tento pokles byl větší než pokles výroby, produktivita pracovních sil výrobců v Unii zařazených do vzorku, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 7 %.
5.4.4 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, Komise nestanovovala současnou velikost dumpingových rozpětí, neboť ceny dovozu z Ruska byly založeny na závazcích minimální ceny, a byly tudíž nespolehlivé pro užitečné posouzení toho, zda bude dumping pravděpodobně pokračovat nebo se znovu obnoví, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak ukazují současná zisková rozpětí (tabulka č. 10) a vysoký podíl na trhu (tabulka č. 5) výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.
5.4.5 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(130)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii (EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Průměrná čistá prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2010 až 2012 výrazně zvýšila, ale v průběhu období přezkumného šetření klesla.
(132)
Průměrné výrobní náklady také vzrostly, zejména kvůli nárůstu ceny plynu, který je důležitým vstupem.
5.4.6 Náklady práce
(133)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(134)
Průměrné náklady práce na zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající tendenci. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi roky 2010 a 2011, zatímco mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření narostly o 3 procentní body.
5.4.7 Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečný stav zásob jako procento výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(136)
Konečný stav zásob nejprve v letech 2011 a 2012 výrazně vzrostl ve srovnání s rokem 2010 a poté v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 o 10 % klesl. Od roku 2010 do období přezkumného šetření sledoval konečný stav zásob stejný trend jako úroveň výroby.
5.4.8 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(137)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peněžní tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investice (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnost investic
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(138)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že hrubý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(139)
Během posuzovaného období vzrostla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z 11,7 % v roce 2010 na 14,4 % v období přezkumného šetření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že cílový zisk používaný pro analýzu by měl vzít v úvahu potřebu tak vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) podle očekávání investorů. Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož cílový zisk pro analýzu se musí omezovat jen na zisk, jehož dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.
(140)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se zvýšil mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření o 82 %, ačkoli v období přezkumného šetření byl o něco nižší než v letech 2011 a 2012 (o 13 a 5 procentních bodů).
(141)
Investice vykazovaly klesající trend. Pokles byl výraznější v letech 2011 a 2012, avšak během období přezkumného šetření dosáhl až pouhých -4 % ve srovnání s rokem 2010. Investice souvisely hlavně se zajišťováním dodržování stále přísnějších požadavků v oblasti životního prostředí.
(142)
Návratnost investic je zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Víceméně kopírovala trend ziskovosti během celého posuzovaného období.
(143)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli potíže s navyšováním kapitálu.
5.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(144)
V nařízení Rady (ES) č. 661/2008 je obsažen závěr, že hospodářské situaci výrobního odvětví Unie není působena újma a že hlavním důvodem pro takovou pozitivní situaci je existence antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku z Ruska.
(145)
Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti potvrzují závěry z předchozího šetření. Od roku 2010 do období přezkumného šetření byl zaznamenán stejně příznivý vývoj hospodářských ukazatelů. Spotřeba v Unii klesla a dovoz z Ruska vzrostl, ale výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet významný podíl na trhu a dále zvýšit svou ziskovost, přestože zisk v roce 2012 a v období přezkumného šetření byl nižší než v roce 2011, což naznačuje klesající trend. Výrobní náklady vzrostly, hlavně kvůli zvýšení cen plynu (hlavní suroviny pro výrobu dotčeného výrobku), ale prodejní ceny vzrostly také a umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zdravé úrovně ziskovosti.
(146)
Jak je vysvětleno v 119. a následujících bodech odůvodnění, na údaje týkající se využití kapacity se nelze spoléhat při činění rozhodujících závěrů o situaci výrobního odvětví Unie a celkově lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a ruský vývoz dusičnanu amonného mu v důsledku existence antidumpingových opatření nepůsobí újmu.
(147)
Po poskytnutí informací RFPA a zástupci ruských orgánů tvrdili, že příznivý stav výrobního odvětví Unie, včetně jeho vývozu do třetích zemí, podporuje závěr o neobnovení podstatné újmy. Komise však zastává názor, že nynější příznivá hospodářská situace výrobního odvětví Unie, včetně objemu jeho vývozu do třetích zemí, automaticky nevylučuje, že se tato situace může v budoucnu změnit, pokud by opatření pozbyla platnosti.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(148)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by současná platná opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad ruského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(149)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ruských výrobců v oblasti tvorby cen.
6.1. Spotřeba v Unii
(150)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozím rokům o 11 %. Toto snížení spotřeby dotčeného výrobku je způsobeno používáním jiných hnojiv, účinnějším využitím dusičnanu amonného zemědělci a bezpečnostními obavami. Výrobní odvětví Unie proto soutěží s ruskými výrobky na smršťujícím se trhu. Následně se to pravděpodobně projeví tlakem na snižování cen.
(151)
Po poskytnutí informací, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění, RFPA nesouhlasilo se závěrem, že spotřeba dotčeného výrobku bude v EU klesat i v budoucnosti. Zpráva, na niž se odvolává RFPA, však předpovídá mírné oživení poptávky po dusíkatých hnojivech, nikoli nutně zvýšení spotřeby dotčeného výrobku. Stále přísnější environmentální a bezpečnostní požadavky, které platí pro skladování a používání dusičnanu amonného, spolu s vyspělostí určitých trhů a stále účinnější technikou hnojení naznačují, že i v případě zvýšení spotřeby hnojiv, a spotřeby dusíkatých hnojiv zvlášť, spotřeba dotčeného výrobku v dohledné budoucnosti neporoste. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
6.2 Volná kapacita, obchodní toky, přitažlivost trhu Unie a cenové chování
(152)
Komise stanovila během období přezkumného šetření volnou ruskou kapacitu, která odpovídá více než 16,9 % celkové spotřeby dotčeného výrobku v Unii (viz 73. a 74. bod odůvodnění). Tato kapacita se ještě více zvýšila po uplynutí období přezkumného šetření a nyní se odhaduje na přibližně 24,3 % spotřeby Unie.
(153)
Volná kapacita by se dala při absenci opatření s největší pravděpodobností využít k výrobě dalšího značného množství dusičnanu amonného na vývoz do Unie. Ruští výrobci již teď vyváží polovinu své produkce do třetích zemí. Očekává se, že domácí spotřeba v Rusku se bude v budoucnosti zvyšovat o 3 % ročně. Ruské vývozní ceny účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou výrazně nižší než stávající ceny v Unii. Pokud po pozbytí platnosti opatření zůstanou ceny na trhu Unie na úrovni značně vyšší než jsou ceny na trzích těchto třetích zemí, ruští výrobci budou mít silnou motivaci nejen k tomu, aby využili volnou kapacitu pro trh Unie, ale rovněž k přesměrování části svého současného vývozu do třetích zemí na trh Unie.
(154)
Zvyšování ruského vývozu do třetích zemí navíc naráží na jistá omezení. Některé potenciálně největší vývozní trhy pro dusičnan amonný (Čína, USA a Austrálie) jsou pro ruský vývoz nedostupné (viz 85. bod odůvodnění). Případné stanovení nulového cla v USA pro dva ruské výrobce na dobu jednoho roku (viz 86. bod odůvodnění) pravděpodobně nepovede k významnému růstu ruského vývozu do USA, protože domácí ceny plynu v USA klesly a očekává se, že zůstanou na nízké úrovni v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic i v důsledku stávajících omezení vývozu břidlicového plynu, které udržují ceny plynu na domácím trhu v USA na nízké úrovni (viz také 86. bod odůvodnění). Na čínský trh se dusičnan amonný nadále dovážet nesmí. Předpokládá se, že spotřeba dusičnanu amonného na současných ruských vývozních trzích (hlavně v Latinské Americe a zejména v Brazílii) poroste, avšak současná volná ruská kapacita více než dvojnásobně převyšuje předpokládané zvýšení spotřeby na těchto trzích a není pravděpodobné, že by se této navýšené spotřeby zmocnili (výlučně) ruští výrobci. Četné tradiční ruské vývozní trhy, jako je Egypt, Turecko, Peru a Brazílie, také budují své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv (viz 87. bod odůvodnění).
(155)
Trh Unie je každopádně atraktivnější než Latinská Amerika vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a existenci dobře rozvinutých distribučních kanálů. Podstatně nižší náklady za přepravu skutečně zajistí ruským vývozcům vyšší zisk, a ti, budou-li mít možnost volby, dají přednost prodeji do Unie za předpokladu, že úroveň cen v Unii zůstane i nadále vyšší než v třetích zemích.
(156)
Komise stanovila pro období přezkumného šetření cenu, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobuje újmu, tak, že sečetla výrobní náklady (zjištěné na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedené v tabulce 7), prodejní, správní a režijní náklady a cílový zisk.
(157)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku činí prodejní, správní a režijní náklady 5 % až 8 % výrobních nákladů a cílový zisk pro toto odvětví činí 8 %, jak bylo stanoveno v předchozím šetření (24).
(158)
Na základě těchto čísel se cena, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie, pohybovala v průběhu období přezkumného šetření v rozmezí od 257 EUR/t do 264 EUR/t.
(159)
Komise poznamenává, že jeden ze dvou ruských vyvážejících výrobců podléhajících cenovému závazku v průběhu období přezkumného šetření prodával dotčený výrobek za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena podle závazku. Naproti tomu druhý vyvážející výrobce, na něhož se závazek vztahoval jen po omezenou dobu během období přezkumného šetření, prodával za cenu nižší, než je minimální dovozní cena. Za těchto okolností není jasné, jak by stanovili své ceny, kdyby závazky a s nimi antidumpingová cla pozbyly platnosti. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná těmito dvěma vyvážejícími výrobci nebyla v období přezkumného šetření významná. Kromě toho je třeba mít na paměti, že jiní ruští výrobci pravděpodobně znovu vstoupí na trh EU, pokud by opatření neexistovala, což zvýší konkurenční tlak na ceny na trhu, včetně tlaku na dva vyvážející výrobce, jejichž závazky platily v období přezkumného šetření.
(160)
Jedním z určujících prvků pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy je to, jaké ceny pravděpodobně stanoví společnosti, na které se nevztahují cenové závazky, pro tento vývoz navíc. Během období přezkumného šetření činily ruské vývozní ceny do třetích zemí v průměru 201 EUR/t neboli o 34 % méně, než je současná průměrná cena, za niž výrobci v Unii prodávají v Unii. Tyto ruské vývozní ceny jsou, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na udržitelné úrovni. Je pravděpodobné, že při absenci antidumpingových opatření vstoupí ruský vývoz od společností, na které se nevztahují cenové závazky, na trh Unie s průměrnou cenou nižší, než jsou dovozní ceny ze třetích zemí, a také nižší než, je dovoz z Ruska podléhající cenovým závazkům, který je v horní části cenové úrovně, jež nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Jinak by nemohli získat další podíl na trhu. Vzhledem k tomu, že jeden z vyvážejících ruských výrobců prodává v současnosti v rámci cenového závazku za cenu, která se nachází v horní hranici cenové úrovně, jež nepůsobí újmu, Komise se na základě informací, které má v současné době k dispozici, domnívá, že je pravděpodobné, že tento dovoz navíc bude realizován za cenu, která působí újmu. Bez ohledu na současnou úroveň zisku výrobního odvětví Unie by takové pravděpodobné ceny ohrozily schopnost výrobního odvětví Unie dosahovat obvyklého zisku, který by mohlo předpokládat při neexistenci dumpingového dovozu.
(161)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že srovnání ruských vývozních cen do třetích zemí s cenami Unie nemá žádný smysl, jelikož srovnávat by se měl prodej na stejné trhy s náležitými úpravami o cla, obchodní úroveň atd.
(162)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise netvrdí, že pokud by opatření pozbyla platnosti, ruský vývoz by byl o 34 % levnější než ceny výrobního odvětví Unie. Komise má za to, že je pravděpodobné, že ceny, s nimiž ruský vývoz vstoupí do Unie při neexistenci opatření, by byly nižší, než kolik činí výrobní náklady Unie s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí, a tudíž by působily újmu. Tyto cenové úrovně by pro ruské vývozce byly stále ještě přitažlivější, než je současná úroveň prodejních cen na trzích třetích zemí. Proto je pravděpodobné, že dojde k odklonu od současných obchodních toků.
(163)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že současné výrobní náklady, a tedy současné ceny, které nepůsobí újmu, pravděpodobně v krátké době neklesnou s ohledem na tendenci růstu výrobních nákladů během posuzovaného období (viz tabulka 7). Během šetření skutečně nevyšly najevo žádné signály, že by se tato tendence měla změnit.
(164)
Po poskytnutí informací RFPA zdůraznilo, že den před zveřejněním poskytlo informace o snižování ceny plynu v Unii. RFPA konkrétně upozornilo na údaje z významné publikace na trhu s hnojivy, kde byly zveřejněny centrální ceny EU na nizozemském trhu s plynem „Title Transfer Facility“ (TTF) namísto nereprezentativních cen ve Waidhausu. RFPA rovněž citovalo ceny zemního plynu v USA a zprávu společnosti Yara International za 1. čtvrtletí 2014, kde je uvedeno, že tato společnost zažívá výrazně nižší ceny plynu.
(165)
Komise poznamenává, že v ekonomické studii, kterou předložila některá sdružení zemědělců (viz níže bod 7 o zájmu Unie) je uvedeno, že: „ceny zemního plynu v Unii jsou vyšší než ve většině ostatních regionů a v dohledné budoucnosti se očekává jejich další růst“. Co se týče snížení ceny plynu, které oznámila společnost Yara International, to je zvláštní případ, neboť Yara Group je nadnárodní skupina, která má přístup k několika zdrojům levného plynu mimo Unii. Další výrobci dotčeného výrobku, zejména ti, kteří se nacházejí ve východních regionech Unie, spoléhají na ruský plyn. Proto se Komise nadále domnívá, že neexistuje přesvědčivý důkaz, že se ceny plynu pro výrobce v Unii v blízké budoucnosti významně sníží.
6.3 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(166)
Vzhledem k tomu, že ruský dusičnan amonný by byl vyvážen na trh Unie ve významném objemu a za ceny způsobující újmu výrobcům v Unii, tito by byli nuceni snížit své ceny, aby si udrželi objem prodeje a podíl na trhu. Dusičnan amonný je totiž zboží komoditního typu, u něhož se hospodářská soutěž mezi různými výrobci odehrává především v cenách.
(167)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Pokud se tato omezení nediskriminačním způsobem vztahují jak na vývozce ze třetích zemí, tak na výrobce v Unii, má Komise za to, že toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
6.4 Závěry
(168)
S ohledem na výsledky šetření, volnou kapacitu spojenou s mírným růstem spotřeby v Rusku, omezenou schopnost zvýšit vývoz do třetích zemí a přitažlivost trhu Unie, se má za to, že zrušení opatření pravděpodobně povede k obnovení dumpingového dovozu z Ruska.
(169)
Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie je v současné době v situaci, kdy mu není způsobována újma. Neexistují však signály toho, že tento pozitivní stav bude udržitelný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Naopak, podle žadatelem předložené analýzy trhu dosáhly nyní tržní ceny dusičnanu amonného svého maxima a vrcholu hospodářského cyklu. Nyní se předpokládá pokles hospodářského cyklu i ceny. Přesněji řečeno, poté, co od roku 2009 každoročně rostly, budou nyní ceny podle všeho klesat. V dohledné budoucnosti proto výrobní odvětví Unie nebude dosahovat takové úrovně cen a zisku, jakých dosahovalo během posuzovaného období. Současně výrobní náklady zůstanou stabilní nebo se budou dále zvyšovat, čímž se ještě více zkrátí ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji a vzhledem ke klesající spotřebě v Unii vyvolá prudký nárůst dovozu ve významných množstvích a za podbízivé ceny silný tlak na snížení prodejních cen výrobního odvětví a způsobí mu ztrátu významného podílu na trhu. To se vší pravděpodobnosti nevyhnutelně způsobí obnovení podstatné újmy.
(170)
Po poskytnutí informací RFPA kritizovalo, že se Komise opírá o analýzu trhu, kterou předložil žadatel, a uvedlo, že očekávaná úroveň cen v letech 2017-2018 se bude podobat cenám v roce 2010, které byly vyšší než ceny v předchozích letech. RFPA rovněž poznamenalo, že v roce 2010 byla průměrná ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk (dosahovala 12,8 %) a že čtvrtletní zpráva za rok 2014 společnosti Yara International zobrazuje slibné vyhlídky.
(171)
Výhledový charakter přezkumu před pozbytím platnosti ztěžuje vyvození přesných závěrů, pokud jde o projekci cen v roce 2017 a v letech následujících. Nezávislá analýza trhu však ukazuje, že cenová úroveň dotčeného výrobku se má v následujících dvou letech podle všeho snižovat. To a očekávané zvýšení výrobních nákladů se vší pravděpodobností sníží v současnosti dosahovaný zisk výrobního odvětví Unie. Tento výhledový závěr platí bez ohledu na skutečnost, že během období přezkumného šetření a posuzovaného období byla ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk ve výši 8 %, jak byl stanoven v předchozím šetření. To, že přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz močoviny z Ruska nezjistil pravděpodobnost obnovení újmy, a proto je zrušil, není v tomto ohledu relevantní, neboť každý případ musí být posuzován podle vlastních charakteristik a specifik. Kromě toho se zpráva společnosti Yara International za první čtvrtletí 2014, která je určená jejím investorům, nezaměřuje konkrétně na dotčený výrobek a neměla by se chápat jako reprezentativní odhad očekávání výrobního odvětví Unie, pokud jde o dotčený výrobek. Toto tvrzení se proto zamítá.
(172)
Zástupci ruských orgánů a RFPA tvrdili, že Komise neposkytla skutečné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by k obnovení dumpingového dovozu dotčeného výrobku, což by vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(173)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise neprokázala příčinnou souvislost mezi zrušením opatření a pravděpodobným obnovením újmy. Naopak, příčinou pravděpodobného obnovení újmy jsou zřejmě vnější prvky uvedené v informačním dokumentu (klesající spotřeba, klesající ceny, zvýšení výrobních nákladů, nízká míra využití kapacity).
(174)
Komise s tímto hodnocením nesouhlasí. Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti, je odůvodněna zejména pravděpodobným obnovením dumpingového vývozu z Ruska ve významných objemech a za ceny, které sice budou nižší než ceny v Unii, ale pro ruské vývozce budou stále ještě rentabilní. Tím, že ve svém celkovém posouzení uvedla některé vnější faktory, Komise pouze pojmenovala další činitele, které mohou mít v příštích letech vliv na trh Unie, a tudíž i na situaci výrobního odvětví Unie, ale neprohlásila tím za neplatný závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping působící újmu se pravděpodobně obnoví.
7. ZÁJEM UNIE
(175)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření vůči Rusku bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(176)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(177)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla v platnosti od roku 1995, analýza umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření dotýkají.
(178)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
7.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(179)
Stávající opatření přispěla k velkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a pro výrobní odvětví Unie znamenala úlevu. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se nachází ve zdravé hospodářské situaci, o čem svědčí hlavně stálý zisk. Je ovšem nutno podotknout, že někteří výrobci v Unii již vykazují zisky výrazně nižší, než je průměrný zisk výrobního odvětví Unie nebo dokonce nižší, než je cílový zisk 8 %.
(180)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by s největší pravděpodobností čelilo rostoucí nekalé soutěži ze strany ruských výrobců. Zrušení opatření by bezpochyby vedlo k rychlému zhoršení jeho hospodářské situace. Ukončení opatření proto není v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.2 Zájem dovozců
(181)
V předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude pravděpodobně mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. EFIA se přihlásilo jako zúčastněná strana a požadovalo, aby opatření pozbyla platnosti, a to z řady důvodů:
-
opatření jsou v platnosti již téměř 20 let a dosáhla požadovaného účinku ochrany výrobců v Unii,
-
v důsledku rostoucí domácí spotřeby v Rusku neexistuje riziko, že ruské výrobky budou přesměrovány do Unie,
-
je v zájmu uživatelů, aby měli přístup k různým zdrojům dodávek a tedy větší výběr.
(182)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Je pravda, že výrobní odvětví Unie v současné době netrpí jakoukoli podstatnou újmou. Přezkum před pozbytím platnosti má však odpovědět na otázku, co by se v budoucnosti stalo, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto směru lze současné výsledky výrobního odvětví Unie použít pouze coby přesvědčivé informace naznačující, k čemu by mohlo dojít v budoucnu, do té míry, do jaké tyto informace umožňují posoudit cenovou úroveň, která nepůsobí újmu.
(183)
Dovozci a obchodníci v Unii mají přístup k řadě zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie, včetně Ruska. Rusko je jedinou zemí, proti níž byla zavedena opatření.
7.3 Zájem uživatelů
(184)
Přihlásilo se několik sdružení uživatelů. Některá z nich však pouze žádala, aby byla uznána za zúčastněnou stranu a nezaujala žádné zvláštní stanovisko týkající se zájmu Unie. Dvě vnitrostátní sdružení vyjádřila názor, že po tolika letech působení stávajících opatření již není v jejich zájmu je dále zachovávat.
(185)
Uvedla tyto důvody:
-
silný dopad hnojiv na výrobní náklady zemědělců (mezi 7 % až 42 % jejich variabilních nákladů, v závislosti na druhu plodin),
-
možnost nakupovat hnojiva za cenu, která je přibližně o 15 EUR až 20 EUR levnější než cena, kterou si účtují výrobci v Unii,
-
možnost získat přístup k mírně odlišnému výrobku (ruské pelety jsou prý o něco menší než pelety Unie, a tedy vhodné pro použití u některých plodin) a
-
možnost mít přístup k několika dodavatelům, čímž se posiluje hospodářská soutěž, předchází vzniku oligopolů a cenových dohod.
(186)
Tato tvrzení nelze přijmout z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 182. a 183. bodech odůvodnění. Komise si není vědoma nesoutěžního jednání mezi výrobci v Unii, kteří se volně podílejí na hospodářské soutěži na trhu Unie.
(187)
Na dotazník pro uživatele neodpověděl žádný zemědělec. Přesný dopad hnojiv jako celku, a dusičnanu amonného zvláště, na výrobní náklady zemědělců proto nebylo možno ověřit. Údajně vysoce pozitivní dopad nižších cen dusičnanu amonného na výrobní náklady zemědělců tak nelze potvrdit. Na základě informací, které má Komise k dispozici, však dusičnan amonný představuje přibližně pouze 21 % celkové spotřeby Unie všech dusíkatých hnojiv (dusičnan amonný, dusičnan vápenatoamonný, močovina, roztok směsi močoviny a dusičnanu amonného, NPK/NP/NK atd.) (25). Vzhledem k tomu, že existují také jiná hnojiva (s vyšším obsahem draslíku a fosfátu), odhaduje se podíl dusičnanu amonného na všech hnojivech používaných zemědělci v Unii na ještě méně než 21 %. V důsledku toho je důvodné se domnívat, že dopad stávajících platných opatření na zemědělce v Unii je vcelku nevýznamný.
(188)
Kromě toho, i když v krátkodobém horizontu by se mohlo zdát, že přístup k levnějším hnojivům je v zájmu zemědělců, v krátkodobém až střednědobém horizontu existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie s tím nebezpečím, že někteří zranitelnější výrobci v Unii usazení v určitých regionech Unie by byli nuceni ukončit podnikání. V budoucnosti by tak uživatelé a zemědělci měli ještě menší výběr dodavatelů a mohli by se stát závislejšími na ruském vývozu, což by zřejmě vedlo k zvýšení cen.
(189)
Jedno sdružení uživatelů předložilo studii, kterou zpracoval nezávislý ekonomický poradce, podle něhož by ukončení platných opatření mělo za následek pokles cen hnojiv v rámci Unie ku prospěchu uživatelů, omezený nárůst objemu dovozu a mírně negativní dopad na výrobce v Unii, což by ovšem bylo kompenzováno solidním ziskovým rozpětím, z něhož se těší v současné době. Je však třeba uvést, že některé předpoklady, o něž se opírá hodnocení uvedené v této ekonomické studii, neodpovídají závěrům šetření. Šetřením bylo zjištěno, že vývozní ceny dusičnanu amonného z Ruska do třetích zemí jsou nižší než ceny odhadované ve zmíněné ekonomické studii. Podobně se hodnoty zjištěné ruské výrobní kapacity a potenciálu domácí spotřeby liší od hodnot použitých pro simulaci dopadu zrušení opatření. Proto se na hodnocení provedené v rámci studie nelze při formulaci rozhodujících závěrů plně spolehnout.
(190)
Po poskytnutí informací požádalo několik sdružení zemědělců o slyšení před Komisí a předložilo mírně pozměněnou verzi studie uvedené v předchozím bodě odůvodnění se zohledněním údajů, jež Komise poskytla v informačním dokumentu.
(191)
Revidovaná studie zjevně potvrzuje předpoklad Komise, že ruské vývozní ceny by se snížily na úroveň přibližně ruských cen na domácím trhu, tj. 221 EUR za tunu. To přiměje výrobce v Unii snížit ceny, aby nepřišli o svůj podíl na trhu.
(192)
Zástupci zemědělců vysvětlili, v jak obtížné situaci se nacházejí, když soutěží s výrobci zemědělských produktů z třetích zemí, aniž by byli, na rozdíl od výrobců dotčeného výrobku v Unii, chráněni antidumpingovými cly. Očekávají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, cena dotčeného výrobku poklesne a negativní důsledky pro výrobce v Unii by byly vyváženy přínosy pro zemědělce, tedy pro tu kategorii uživatelů, které zaměstnává miliony osob v Unii. Zástupci zemědělců také uvedli, že pokud cena dotčeného výrobku poklesne, koupí si spíše dotčený výrobek než jiný levnější, ale více znečišťují životní prostředí, jako je močovina nebo roztoky močoviny a dusičnanu amonného. Znamenalo by to přínos pro životní prostředí. Navrhli, aby, pokud budou opatření zachována, byla jejich platnost pozastavena (podobně jak se stalo v jiném šetření týkajícím se dovozu silikomanganu z Číny, Kazachstánu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komise pečlivě zvážila argumenty předložené sdruženími zemědělců. Je nesporné, že zemědělci v Unii mají přístup k dotčenému výrobku, který vyrábějí výrobci v Unii a výrobci z třetích zemích, kromě ruských vyvážejících výrobců. Ale především, jak bylo potvrzeno během slyšení, které se konalo dne 19. června 2014, a v rozporu s předpokladem v ekonomické studii, neexistuje žádná záruka, že případný počáteční potenciální pokles cen dotčeného výrobku (pokud by platná opatření pozbyla platnosti) bude přenesen na konečné uživatele. Velmi často se stává, že zemědělci nakupují dotčený výrobek od distributorů a nezajímají se o jeho původ, pokud splňuje jejich požadavek z hlediska velikosti pelet nebo granulí atd.). Proto, pokud by opatření pozbyla platnosti, je vysoce pravděpodobné, že újma pro výrobce dotčeného výrobku v Unii se bude opakovat, avšak neexistuje žádná záruka, že uživatelé z toho budou mít jakýkoli prospěch.
(194)
Antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku jsou v platnosti již mnoho let bez nepřiměřených nákladů pro zemědělce, které by mohly ohrozit jejich existenci. Při analýze zájmu Unie se posuzuje přiměřenost zachování opatření a zohledňují se různé, někdy i protichůdné zájmy. Zachování opatření je v zájmu výrobců v Unii, protože jejich zrušení by mnoho z nich donutilo k ukončení podnikání. Jelikož Komise nemá důkazy, že v důsledku opatření vzniknou zemědělcům neúměrné náklady, z hlediska přiměřenosti je tedy v zájmu Unie opatření zachovat. V každém případě zemědělci připustili, že by raději dali přednost více zdrojům dodávek a že zánik výrobního odvětví Unie by nebyl v jejich zájmu.
(195)
Nakonec, jak je uvedeno v 193. bodě odůvodnění, nic nenasvědčuje tomu, že by zrušení opatření vedlo k poklesu cen dusičnanu amonného, který by byl přenesen na uživatele, což by vedlo k přechodu na dusičnan amonný z jiných, více znečišťujících hnojiv. Pozitivní účinek na životní prostředí tedy není doložen. Případný pozitivní dopad na životní prostředí by každopádně nebyl tak veliký, že by to bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie na zachování opatření. Co se týče návrhu pozastavit platnost opatření, to není možné, protože právní požadavky zakotvené v čl. 14 odst. 4 základního nařízení nejsou v této věci splněny.
(196)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zrušení opatření by nebylo v zájmu uživatelů, nebo že přinejmenším dodatečné výhody uživatelů by nepřevážily nad dodatečnými náklady pro výrobní odvětví Unie.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(197)
Vzhledem k 179. až 195. bodům odůvodnění byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(198)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(199)
Po poskytnutí informací jeden ruský výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, požádal Komisi, aby zahájila jednání o závazku, a navrhl minimální cenu a množstevní strop. Základní nařízení však neobsahuje žádný právní základ pro přijetí nabídky závazku v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, neboť formu opatření nelze měnit. Dotyčný ruský výrobce by mohl požádat o prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by se domníval, že podmínky pro takový přezkum jsou splněny.
(200)
Po poskytnutí informací požádala Acron Group Komisi, aby řízení ukončila, pokud se jí týče, jelikož Acron je v jiné situaci než ostatní ruští výrobci. V průběhu přezkumu bylo nicméně zjištěno, že Acron se nachází ve stejné situaci jako ostatní ruští výrobci. Kromě toho čl. 11 odst. 2 základního nařízení neposkytuje právní základ pro různý přístup k vyvážejícím výrobcům.
(201)
S ohledem na závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy z toho tedy vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska uložená nařízením (ES) č. 661/2008, ve znění nařízení Rady (ES) č. 989/2009, měla být zachována na období dalších pěti let.
(202)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Konečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházejících z Ruska.
2) Sazba konečného antidumpingového cla je stanovena pevnou částkou pod písmeny a), b) a c):
a)
Pro zboží vyrobené společností Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovsk, Rusko, nebo společností Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusko, a prodávané buď přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo prostřednictvím společností Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, nebo prostřednictvím Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral a Chemical Company Eurochem, Moskva, Rusko, nebo Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii (doplňkový kód TARIC A522):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
32,82
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
28,88
b)
Pro zboží vyrobené společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplňkový kód TARIC A959):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
U zboží zmíněného v čl. 1 odst. 1, vyrobeného společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, které není uvedeno v tabulce výše, se antidumpingové clo nepoužije.
c)
Pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A999):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
41,42
3) V případech, kdy dojde k poškození zboží před vstupem do volného oběhu a skutečně uhrazená cena nebo splatná cena je tudíž pro účely stanovení výše cla v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (27) poměrně rozdělena, musí být hodnota antidumpingového cla zmíněná v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně uhrazené nebo splatné.
4) Bez ohledu odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Dovoz výrobků, pro něž bylo předloženo celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu, fakturovaných společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
-
je vyráběn, dodáván a přímo fakturován uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2) Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 23. září 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 999/2014,
23. september 2014,
millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõikeid 2 ja 5,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit, CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/98 (3). Pärast dumpinguvastaste tollimaksude esimest aegumise läbivaatamist ja esimest vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõigetele 2 ja 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Seejärel toimus algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (5) kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksumäärad vahemikus 41,42-47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit tahkete väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla.
(2)
Pärast dumpinguvastaste tollimaksude teist aegumise läbivaatamist ja teist vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 jättis nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008 (6) meetmed jõusse. Kui välja arvata EuroChemi kontsern, (7) mille puhul oli kindlaksmääratud tollimaksumäär 28,88-32,82 eurot tonni kohta, jäeti tollimaks muutmata.
(3)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kiitis otsusega 2008/577/EÜ (8) heaks koguseliste ülemmääradega kohustuste pakkumised järgmistelt Vene tootjatelt: valdusühingu Akron liikmed aktsiaselts Akron ja aktsiaselts Dorogobuž (edaspidi koos kui „Akron”) ja EuroChemi kontsern. Otsusega 2012/629/EL (9) tühistas komisjon EuroChemi kontserni pakkumisele antud heakskiidu, kuna kohustuse täitmine oli teostamatu.
(4)
10. septembri 2008. aasta otsusega, (10) mida tõlgendati 9. juuli 2009. aasta otsusega, (11) tühistas üldkohus otsuse (EÜ) nr 945/2005 seoses osaliselt avatud aktsiaseltsile, ühinenud keemiatööstusettevõttele UralChem kuuluva aktsiaseltsiga Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat (Kirovo-Tšepetski himitšeski kombinat, edaspidi „Kirovo”). Seejärel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 989/2009 (12) vastavalt määrust (EÜ) nr 661/2008. Sellest tulenevalt kehtib ettevõtja Kirovo suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks (47,07 eurot tonni kohta) üksnes sellise ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub kehtivate CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.
1.2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(5)
Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate avaldamist (13) laekus komisjonile taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas 28. märtsil 2013 Euroopa Väetisetootjate Liit, Fertilizers Europe (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust.
(6)
Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
(7)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et läbivaatamistaotlust toetab üksnes teatav osa väetise puhtusastmega ammooniumnitraati (Fertiliser Grade Ammonium Nitrate, edaspidi „FGAN”) tootvatest liidu tootjatest ning et liidu kõigi ammooniumnitraadi liikide ja muude ammooniumnitraatväetiste tootjate osakaal on kolm korda suurem kui taotleja oma. Väide on aga alusetu, kuna nii taotleja kui ka taotluse toetajad on FGANi ja muude aegumise läbivaatamisega hõlmatud toodete tootjad. Seepärast ei toetanud taotlust mitte üksnes FGANi tootjad, vaid ka vaatlusaluse toote muude liikide tootjad, ning läbivaatamistaotluse koguseline künnis on ületatud.
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(8)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. juulil 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) (14) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(9)
Enne uurimise algatamist esitas Venemaa väetisetootjate liit oma märkused kehtivate meetmete kohta ning avaldas kahtlust seoses nende õiguspärasusega. Ühtlasi märkis sama huvitatud isik, et aegumise läbivaatamise algatamiseks puudub alus, lähtudes enne algatamist komisjonile saadetud põhiteabest dumpingu või liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta meetmete võimaliku aegumise korral.
(10)
Komisjoni talitused vastasid huvitatud isikule, et komisjon uurib muude kui taotluse esitajate väljendatud seisukohti üksikasjalikult alles pärast uurimise algatamist.
(11)
Sama huvitatud isik taotles oma kaitseõiguste parema kasutamise eesmärgil juurdepääsu aegumise läbivaatamise taotluse 28. märtsil 2013 esitatud versioonile, nagu on osutatud algatamisteates ja komisjoni talituste poolt taotluse esitajatele saadetud puudujääke käsitlevale kirjale (seoses viimaste taotlusega algatada aegumise läbivaatamine). Komisjoni talitused teatasid huvitatud isikule, et uurimise algatamise otsus põhines üksnes taotluse konsolideeritud versioonil, mis sisaldas vastust puudujääke käsitlevale kirjale. Varasemad versioonid ja kavandid on kehtetud. Seega ei kujuta algversioonile ja kirjale juurdepääsu andmata jätmine huvitatud isiku kaitseõiguste rikkumist. Huvitatud isik palus kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutaval ametnikul esitada arvamus kaitseõiguse väidetava rikkumise kohta. Ärakuulamise eest vastutav ametnik kinnitas komisjoni talituste seisukohta 4. märtsil 2014.
(12)
Ühtlasi taotles huvitatud isik juurdepääsu kahe eri menetlusega seotud aegumise läbivaatamise taotlustele. Huvitatud isiku arvates olid nimetatud taotlused alusetud ja seetõttu tagasi lükatud ning juurdepääs asjaomastele dokumentidele võimaldaks võrrelda nimetatud kahe juhtumi asjaolusid käimasoleva läbivaatamisega, mõista komisjoni analüüsi mõlema taotluse piisavuse kohta ja seeläbi täita nõuetekohaselt kaitseõigusi. Huvitatud isik sai komisjonilt selgitused ja ärakuulamise eest vastutav ametnik kinnitas komisjoni talituste seisukohta 4. märtsil 2014.
1.4. Uurimine
1.4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(13)
Dumpingu jätkumise ja kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2013 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(14)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega, mis päädis määrusega (EÜ) nr 661/2008, on toimunud põhjendamatu meetodi muutumine, kuna läbivaatamises käsitletud ajavahemik oli pikem.
(15)
Komisjoni arvates ei saa Venemaa väetisetootjate liidu osutatud asjaolusid pidada meetodi muutumiseks algmääruse artikli 11 lõike 9 tähenduses. Igal juhul tuleks võtta arvesse järgmist. Komisjoni praktika kohaselt hõlmab vaatlusalune periood tavapäraselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja kolme eelnevat kalendriaastat, välja arvatud juhul, kui läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmab ise märkimisväärset osa eelmisest kalendriaastast. Sel juhul võidakse erandkorras võtta arvesse nelja kalendriaastat. See kehtis eelmise aegumise läbivaatamise puhul. Seetõttu lükatakse väide tagasi.
1.4.2. Uurimisega seotud isikud
(16)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid võtma ühendust uurimises osalemiseks. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ja Venemaa (edaspidi „asjaomane riik”) pädevaid asutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.
(17)
Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.
1.4.3. Väljavõtteline uuring
(18)
Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas algmääruse artikliga 17.
a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(19)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote tootmise põhjal liidus ja müügimahu põhjal liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Valim koosnes neljast liidu tootjast Prantsusmaal, Leedus, Poolas ja Ühendkuningriigis, (15) kes esindasid umbes 42 % liidu tootmisest ja 41 % liidu müügimahust. Komisjon kutsus huvitatud isikuid avaldama arvamust esialgse valimi kohta.
(20)
Üks huvitatud isik väitis, et esialgne valim liidu tootjatest peaks hõlmama üksnes sellise ammooniumnitraadi tootjaid, mis praegu kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla (nagu on algselt ette nähtud määruses (EÜ) nr 2022/95), ja mitte tootjaid, kes toodavad tahkeid väetisi ammooniumnitraadisisaldusega üle 80 massiprotsendi, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla (nagu on ette nähtud määruses (EÜ) nr 945/2005).
(21)
Väite aluseks oli asjaolu, et esimese astme kohtu otsusega kohtuasjas T-348/05 (nagu osutatud põhjenduses 4) tühistati määrus (EÜ) nr 945/2005, millega oli võrreldes esialgse uurimisega laiendatud toote määratlust.
(22)
See väide on alusetu. Asjaomase otsusega tühistati määrus (EÜ) nr 945/2005 vaid ühe Venemaa eksportiva tootjaga seotud määral. Kõigi muude Venemaa tootjate jaoks jääb toote määratlus selliseks, nagu on täpsustatud määruses (EÜ) nr 945/2005. Igal juhul toodavad kõik valimisse kuuluvad liidu tootjad ammooniumnitraati, mis praegu kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla. Muude CN-koodide alla kuuluvad tahked väetised on toodetud liidu tootmisharus ning saadud lihtsalt liitväetiste tootmiseks vajaliku täiendava keemilise töötlemise või segamise tulemusel (nimetatakse ka „tasakaalustatud väetisteks” või „segudeks”), kus nende lämmastikusisaldus peab olema üle 28 massiprotsendi või ammooniumnitraadisisaldus üle 80 massiprotsendi.
(23)
Seega on valim liidu tootmisharu puhul tüüpiline.
b) Importijate väljavõtteline uuring
(24)
Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.
(25)
Ükski mitteseotud importija väljavõttelise uuringu vormi täidetuna tagasi ei saatnud, mistõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.
c) Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(26)
Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Venemaa alalisel esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.
(27)
Kaheksa asjaomase riigi eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimus import liitu peamiselt heakskiidetud kohustuste alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon neljast eksportivast tootjast koosneva valimi, mida oli võimalik olemasolevas ajaraamistikus uurida. Nimetatud tootjate eksportmüügi kogumaht oli suurim. Valim hõlmas kahte ettevõtjat, kes tegelesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal eksportmüügiga heakskiidetud kohustuse alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. Seega otsustas komisjon jääda esitatud valimi juurde ning teavitas kõiki huvitatud isikuid lõplikust valimist.
(28)
Komisjon moodustas valimi järgmisest neljast ettevõtjast:
-
Akron;
-
EuroChem;
-
UralChem;
-
avatud aktsiaselts Sibirski Delovoi Sojuz Azot (edaspidi „SDS Azot”).
(29)
Väljavõttelise uuringu täidetud vormide kohaselt esindas valim 88 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimunud Venemaa eksportmüügi kogumahust (liitu ja kolmandatesse riikidesse).
1.4.4. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(30)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile seda soovinud Venemaa eksportivatele tootjatele, samuti valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, kasutajatele ja kutseühingutele, kes olid andnud endast teada algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul.
(31)
Küsimustikule vastas neli valimisse kuuluvat Venemaa eksportivat tootjat ja neli valimisse kuuluvat liidu tootjat. Osalise vastuse saatis küsimustikule kasutajaid esindav kutseühing National Farmers' Union of England and Wales (NFU).
(32)
Venemaa eksportivatest tootjatest tagastas küsimustiku täielikult täidetud kujul üksnes Akron. Kolm muud valimisse kuuluvat ettevõtjat EuroChem, UralChem ja SDS Azot esitasid vaid osalised vastused, milles piirduti andmetega tootmisvõimsuse kohta, müüki käsitlevate koondandmetega tehasest hankimise tasandil ning teatava tootmiskulu käsitleva teabega. Nimetatud osalised vastused ei võimaldanud komisjonil kontrollida täielikult nende müügiandmeid ega tootmiskulusid.
(33)
Komisjon teavitas kolme valimisse kuuluvat seotud eksportivat tootjat oma kavatsusest kohaldada seoses esitatud teabe puudulikkusega algmääruse artiklit 18, misjärel viimased kasutasid oma õigust olla ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt ära kuulatud. Lisaks märkis komisjon kolmele valimisse kuuluvale seotud eksportivale tootjale saadetud eraldi teates, milliseid iga ettevõtja esitatud andmeid oli ta oma analüüsis kasutanud ja mida pidas ebatäielikuks, tuginedes seetõttu kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. Eeskätt kasutas komisjon tehingupõhistel loeteludel põhinevate üksikasjalike andmete asemel müügi koondandmeid tehasest hankimise tasandil.
(34)
Lisaks taotles üks importijaid esindav ühendus (Euroopa väetiseimportijate liit) oma liikmete nimel väetiseimportijate liidu tunnustamist huvitatud isikuna ning esitas kirjalikud märkused. Kolm eraldi importijat märkis, et nad olid peatanud kogu Venemaalt pärit väetiste impordi.
(35)
Kirjalikud seisukohad laekusid ka mitmelt kasutajaid esindavalt ühenduselt, nagu Euroopa Liidu põllumajandusorganisatsioonide komitee (COPA)/Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (COCEGA), Inglismaa ja Walesi riiklikult põllumajandusettevõtjate ühenduselt ning Prantsusmaa ühendustelt AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) ja AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Järgmiste ettevõtjate ruumidesse tehti algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud.
Liidu tootjad
-
AB ACHEMA, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Leedu;
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Poola;
-
Grow How UK limited, Ince, Ühendkuningriik;
-
YARA France S.A., Prantsusmaa.
Venemaa eksportivad tootjad
-
Aktsiaselts Akron, aktsiaselts Dorogobuž, seotud kaubandusettevõte ZAO Agronova - Brjansk (Akron);
-
avatud aktsiaselts Eurochem MMC, avatud aktsiaselts Nevinnomõsski Azot ja Novomoskovskaja aktsiaselts Azot (EuroChem);
-
avatud aktsiaselts, ühinenud keemiatööstusettevõte UralChem, Berezniki Azot ja Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat (UralChem);
-
aktsiaselts Kemerovo Azot ja piiratud vastutusega äriühing Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SDS Azot).
Seotud importija
-
Agronova Europe AG, Switzerland (seotud Akroniga).
1.5. Teatavakstegemine
(37)
13. juunil 2014 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks põhifaktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses teha ettepaneku dumpinguvastaste meetmete säilitamiseks, ning kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi. Huvitatud isikute märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.
(38)
Pärast teatavakstegemist kordas Venemaa väetisetootjate liit väidet, et läbivaatamise ajal leidis aset mitu menetlusrikkumist, ning tõstis esile komisjoni keeldumist juurdepääsu andmisest taotluse esitaja 28. märtsil 2013 esitatud taotluse esmaversioonile, samuti hilinenud juurdepääsu andmist salastamata failile.
(39)
Mis puutub esialgsele läbivaatamise taotlusele juurdepääsu saamise taotlust, siis komisjoni talitused selgitasid mitmel korral nii kirjalikult kui ka suuliselt, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, taotluse tagasilükkamise põhjuseid kehtiva õigusraamistiku alusel.
(40)
Mis puutub väidetavasse hilinenud juurdepääsu andmisesse salastamata failile, leiab komisjon, et isegi kui väide oleks põhjendatud, ei mõjuta see Venemaa väetisetootjate liidu kaitseõigusi. Kõigepealt teatas komisjon Venemaa väetisetootjate liidule õigeaegselt põhifaktidest, mille alusel ta kavatses meetmed säilitada, ning andis seejärel Venemaa väetisetootjate liidule piisavalt aega reageerida. Teiseks oli Venemaa väetisetootjate liidule antud juba enne teatavakstegemist juurdepääs kogu salastamata failile.
(41)
Ühtlasi väitis Venemaa väetisetootjate liit, et vastupidiselt levinud tavale ei salvestatud komisjoni talituste ja taotluse esitaja 2014. aasta mai ja aprilli kohtumisi salastamata failina ning et taotluse esitaja 2014. aasta mais esitatud piiratud kasutusega andmetele ei olnud lisatud nõuetekohast salastamata sisukokkuvõtet.
(42)
Levinud tava kohaselt esitavad ärakuulamist taotlevad huvitatud isikud oma seisukohad suuliselt ja lisavad neile kirjalikud esildised. Esildiste salastamata versioonid lisatakse avatud failile tutvumiseks ja tehakse kättesaadavaks kõigile huvitatud isikutele. Dokumentides on komisjoni talituste kohtumiste ja ärakuulamise salvestised. Seetõttu on väide alusetu ja faktiliselt ebakorrektne.
(43)
Mis puutub teise väitesse, siis 2014. aasta mais esitatud piiratud andmete salastamata versiooni ei olnud võimalik esitada muul viisil, nii et oleks tagatud liidu tootjate ärisaladuste kaitsmine. Seepärast ei saa ka selle väitega nõustuda.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(44)
Läbivaatamisega hõlmatud toode on sama, mis määruses (EÜ) nr 661/2008 määratletud toode, st Venemaalt pärit tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla (edaspidi „ammooniumnitraat” või „vaatlusalune toode”). Kirovo-Tšepetski keemiakombinaadi (Kirovo) toodetud ammooniumnitraadi puhul peetakse määrusega (EÜ) nr 989/2009 kooskõlas olevaks vaatlusaluseks tooteks siiski üksnes ammooniumnitraati, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.
(45)
Ammooniumnitraadi tootmisel kasutatakse põhitoorainena gaasi, mis moodustab kogutootmiskuludest 70-80 %. 2005. aastal laiendati toote määratlust eesmärgiga hõlmata ka ammooniumnitraat, millele on lisatud toiteelemente fosforit ja/või kaaliumi, kuna leiti, et nimetatud segudel olid peamiselt samad füüsikalised, keemilised ja põllumajanduslikud omadused.
(46)
Tuleb märkida, et CN-koodid 3102 30 90 ja 3102 40 90 (vastavalt „ammooniumnitraat, v.a vesilahustes”, ja „ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadiga või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised ning mille lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi”) võivad hõlmata tööstuslikel (näiteks lõhkeainete tootmiseks), aga ka põllumajanduslikel eesmärkidel kasutatavat ammooniumnitraati. Mõlemal liigil on samad tehnilised ja keemilised omadused, need on hõlpsasti vastastikku asendavad ning mõlemat käsitatakse vaatlusaluse tootena.
(47)
Pärast teatavakstegemist väitsid Venemaa pädevate asutuste esindajad, et toote määratluse laiendamine 2005. aastal ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepinguga, kuna selle puhul ei määratletud seoses 2005. aasta laiendamise järgselt hõlmatud täiendavate toodetega dumpingut, rikkumist ega põhjuslikku seost.
(48)
Väide on alusetu põhjenduses 22 juba nimetatud põhjustel ning lükatakse seega tagasi.
2.2. Samasugune toode
(49)
Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, leiti, et Venemaa siseturul toodetud ja müüdud ammooniumnitraadil ja Venemaalt liitu eksporditud ammooniumnitraadil on ühesugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning ühesugune kasutusotstarve. Seetõttu käsitatakse neid käesoleva uurimise käigus algmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt samasuguste toodetena.
(50)
Liidu tootmisharu valmistatav ammooniumnitraat on oma füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest Venemaalt liitu eksporditava ammooniumnitraadi suhtes samasugune toode.
3. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
3.1. Sissejuhatavad märkused
(51)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(52)
Nagu osutatud põhjenduses 32, tegi uurimise ajal täielikult koostööd vaid üks valimisse kuuluv eksportiv tootja (Akron). Nagu aga on öeldud põhjenduses 3, kiitis komisjon 2008. aastal heaks Akroni pakutud hinnakohustuse, mis kehtis endiselt ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tänu kehtivale hinnakohustusele määrati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsed Akroni ekspordihinnad kindlaks nimetatud hinnakohustuse järgi, milles on sätestatud minimaalne impordihind. Seepärast ei peetud nimetatud ekspordihindu usaldusväärseks näitajaks, et hinnata, kas meetmete aeguda laskmise korral oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline.
(53)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et seda võib pidada komisjoni seisukohaks dumpingu tegeliku mittetoimumise kohta. See ei vasta tõele. Kuna peale Akroni ei teinud valimisse kuuluvad teised Venemaa eksportivad tootjad täielikult koostööd, ei olnud komisjoni käsutuses piisavalt teavet mis tahes dumpingukalkulatsioonide tegemiseks ettevõtjate siseandmete alusel. Akroni puhul oleks saanud dumpingukalkulatsioonid teha, kuid nagu põhjenduses 52 selgitatud, leidis komisjon, et ettevõtja andmed ei olnud aegumise läbivaatamise tarbeks usaldusväärsed.
(54)
Akroni väitel oli komisjoni väide ettevõtja tegelike ELi suunatud müügihindade ebausaldusväärsuse kohta kehtiva hinnakohustuse tõttu ja nende mittekasutatavuse kohta ekspordihinna määramiseks ebaseaduslik. See ei olnud aga komisjoni mõttekäigu aluseks. Komisjon ei ole väitnud, et ekspordihindu kui selliseid ei saanud kasutada hinnakohustuse tõttu, vaid järeldas, et asjaomaseid ekspordihindu peetakse ebausaldusväärseks teguriks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüsimiseks praeguse uurimise konkreetses kontekstis. Komisjoni arvates ei ole hinnakohustusel põhinevad ekspordihinnad tähenduslik näitaja eksportivate tootjate tulevase käitumise analüüsimiseks olukorras, kus meetmed ja igasugused hinnakohustused puuduvad.
(55)
Vastupidiselt Akroni väitele ei saa viimase ELi suunatud ekspordihindu pidada üksnes tavalistel turutingimustel kujunenud hindadeks. Kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli Akron ainus Venemaa eksportiv tootja, kelle suhtes hinnakohustus kehtis, ning Venemaa teiste eksportivate tootjate suhtes kehtisid tollimaksud. Asjaomased tegurid mõjutasid kindlasti konkurentsiolukorda Akroni jaoks, kes oli ainus Venemaa tarnija ELi turule.
3.3. Dumpingu kordumise tõenäosus
(56)
Põhjendustes 52-55 esitatud kaalutlusi arvesse võttes analüüsis komisjon tõendeid kahju kordumise ja dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta meetmete aegumise korral. Analüüsiti järgmisi tegureid: ekspordihind Venemaalt muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Venemaal tervikuna ning liidu turu ja kolmandate riikide turgude atraktiivsus.
3.3.1. Eksport Venemaalt muudesse sihtkohtadesse
(57)
Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli Akroni kaalutud keskmine ekspordihind tehasest hankimise tasandil selliste kolmandate riikide turgudele nagu Brasiilia, Colombia ja Peruu madalam tegelikust keskmisest sisemaisest tehasest hankimise tasandi hinnast (mis maksti või tuli maksta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal). Seega müüs Akron kolmandate riikide turgudele dumpinguhinnaga, eriti Brasiiliasse, mis oli selgelt suurim kolmanda riigi eksporditurg.
(58)
Ka kolme ülejäänud valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul tegi komisjon kindlaks, et nende kaalutud keskmised ekspordihinnad tehasest hankimise tasandil selliste kolmandate riikide turgudele nagu Brasiilia, Colombia ja Peruu, Ukraina ja Kasahstan olid igaühe puhul madalamad tegelikest keskmistest sisemaistest tehasest hankimise tasandi hindadest (mis maksti või tuli maksta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal) ning seega toimus ka see müük dumpinguhindadega. Selline tulemus põhines kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahust umbes 80 % moodustavatelt Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollitud andmetel. Seega ei olnud komisjonil vaja kasutada Venemaa ekspordistatistikat, nagu pakkus välja Venemaa väetisetootjate liit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimus kõigi nelja valimisse kuuluva, kolmandatesse riikidesse eksportiva tootja eksportmüük jätkusuutlikul hinnatasemel.
(59)
Venemaa väetisetootjate liidu väitel saab teatavakstegemise dokumendis oleva teabe puhul oletada vähemalt Eurochemi puhul dumpingu puudumist või parimal juhul minimaalset dumpingut. Väide on kohatu. Analüüsi eesmärk ei ole arvutada välja Eurochemi täpset dumpingumarginaali, vaid teha kindlaks Venemaalt pärit dumpingu kordumise tõenäosus juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Seoses sellega nähtus uurimisest, et ka Eurochemi puhul olid kaalutud keskmised tehasest hankimise tasandi hinnad kolmandatesse riikidesse madalamad keskmistest sisemaistest tehasest hankimise tasandi hindadest ning seega toimus müük dumpinguhindadega. Eurochemi kolmandate riikide hinnapoliitika (eksportmüük sisemaistest hindadest madalama hinnaga) on usaldusväärne tegur, mis võimaldab teha kindlaks, et ELi-suunaline dumping jätkuks tõenäoliselt pärast meetmete aeguda laskmist.
(60)
Venemaa väetisetootjate liidu väitel ei kasutatud dumpingukalkulatsioonide puhul sobivaid meetodeid. Nagu selgitatud, ei arvutanud komisjon dumpingumarginaale, vaid võrdles üksnes keskmiseid sisemaiseid hindu ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil, võttes aluseks valimis sisalduvate ettevõtjate esitatud andmed. Dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsimiseks ei ole vaja arvutada välja täpseid dumpingumarginaale, mistõttu ei olnud põhjust kasutada Venemaa väetisetootjate liidu välja pakutud CIF-väärtusi.
(61)
Venemaa väetisetootjate liidu väitel ei võrrelnud komisjon tootepõhiseid hindu ega teinud kaubandustasandi korrigeerimist. Pärast asjaomase väite analüüsimist sai komisjon tulemuseks sarnase hinnavahe ka juhul, kui võrdlus toimuks tootepõhiselt. Kaubandustasandi korrigeerimist ei olnud mingil juhul võimalik teha, kuna valimis sisalduvad ettevõtjad (v.a Akron) tegid üksnes osalist koostööd ega esitanud piisavalt üksikasjalikke andmeid, eelkõige üksikasjalikke tehingupõhiseid loetelusid. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(62)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimunud eksportmüüki liitu ei saanud kasutada valimisse kuuluva kolme ülejäänud eksportiva tootja tulevase käitumise kindlakstegemiseks järgmistel põhjustel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal eksportis Eurochem nii nagu Akron oma tooteid hinnakohustuse alusel. Eurochemi müük liitu toimus üksnes kohustusega hõlmatud perioodil ega jätkunud pärast seda, kui komisjon oma 11. oktoobri 2012. aasta otsusega 2012/629/EL kohustuse tühistas. Ettevõtjad SDS Azot ja UralChem ei müünud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal liitu.
(63)
Komisjon ei pidanud vajalikuks kindlaks teha, kas sisemaine müük toimus tavapärastes kaubandustingimustes. Tegelikud sisemaised hinnad näitavad juba, et eksportmüük kolmandate riikide turgudele toimus dumpinguhindadega. Sisemüügi uurimine (mille võimalik tagajärg oleks juhul, kui müüki oleks peetud kahjumlikuks, olnud normaalväärtuse leidmine kulude ja mõistliku kasumi põhjal) oleks viinud üksnes normaalväärtuse suurenemiseni ja seega dumpingumarginaali leidmiseni eksportmüügi puhul kolmandate riikide turgudele.
(64)
Aegumise läbivaatamiseks ja dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsimiseks piisab üksnes selle kindlakstegemisest, et dumping võib meetmete aegumise korral korduda. Seepärast ei näinud komisjon vajadust analüüsida sisemaise müügi kasumlikkust ning ei hinnanud tootmiskulude usaldusväärsust kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5.
(65)
Lähtuvalt neist kaalutlustest järeldab komisjon, et Venemaa eksportivad tootjad müüvad vaatlusalust toodet praegu dumpinguhindadega Ladina-Ameerika, Ida-Euroopa, Aafrika ja Aasia kolmandatesse riikidesse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli valimis sisalduva nelja eksportiva tootja tehasest hankimise tasandi keskmine ekspordihind kolmandatele riikidele 201 eurot tonni kohta, samal ajal kui tehasest hankimise tasandi keskmine sisemaine hind oli 221 eurot tonni kohta. Seepärast on komisjoni arvates tõenäoline, et kehtivate meetmete tühistamise korral müüksid Venemaa eksportivad tootjad ka Euroopa Liitu dumpinguhindadega.
(66)
Venemaa väetisetootjate liidu väitel on mõttetu võrrelda Venemaa sisemaiseid hindu Venemaa ekspordihindadega kolmandatesse riikidesse. Komisjon leiab sellega seoses siiski, et osutatud hinnad on olulised näitajad hindamaks, mil viisil tulevane eksport liitu meetmete aegumise korral tõenäoliselt areneb, kuna Venemaalt enamikku kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi suhtes ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu. Eeskätt seetõttu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud Venemaa ekspordi kohta puuduvad usaldusväärsed andmed (nagu selgitatud põhjenduses 52), on ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse oluline tegur üldhinnangu andmiseks.
(67)
Venemaa valitsus ja Akron väitsid sellega seoses, et meetmete kehtimise jätkumine on iseenesest juba ebaseaduslik, võttes arvesse asjaolu, et meetmed kehtestati määrusega (EÜ) nr 661/2008, kasutades normaalväärtuse määramisel väidetavalt ebaseaduslikku gaasi korrigeerimise meetodit.
(68)
Nagu on öeldud põhjenduses 63, ei pidanud komisjon praeguse uurimise puhul vajalikuks kindlaks teha, kas sisemaine müük toimus tavapärastes kaubandustingimustes, mille tagajärjeks oleks võinud olla normaalväärtuse määramine. Akron tõstis oma teatavakstegemise järgses kirjas õigesti esile, et see ei takista normaalväärtuse määramist koos vajalike korrigeerimistega mis tahes tulevaste uurimiste tarbeks.
3.3.2. Vaba tootmisvõimsus
(69)
Komisjon tegi teadaolevate Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse kindlaks järgmiselt. Teave valimisse kuuluva nelja ettevõtja vaba tootmisvõimsuse kohta põhines nende küsimustikule saadetud vastustel ning seda korrigeeriti vajaduse korral pärast kontrollkäike. Tehaste puhul, milles toodetakse nii väetisena kui ka tööstuslikel eesmärkidel (nagu lõhkeainete tootmiseks) kasutatavat ammooniumnitraati (Low Density Ammonium Nitrate, väikese tihedusega ammooniumnitraat), mis kujutab endast vaatlusalust toodet põhjenduse 46 tähenduses, võeti arvesse ka vaba tootmisvõimsust kokku. Samamoodi võeti arvesse üksnes tööstuslikel eesmärkidel ammooniumnitraati tootvate tehaste vaba tootmisvõimsust. Vaba tootmisvõimsuse arvutustesse lisati ühtlasi Kirovo kogu vaba tootmisvõimsus, kuna muude ammooniumnitraadi liikidega (mis on praegu dumpinguvastastest meetmetest välja arvatud) (16) seotud vaba tootmisvõimsust on väga lihtne kasutada sellise ammooniumnitraadi tootmiseks, mis kuulub kehtivate CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.
(70)
Ülejäänud viiest Venemaa tootjast üks esitas komisjonile eraldi vastuse oma vaba tootmisvõimsuse kohta. Teiste andmed laekusid Venemaa väetisetootjate liidult.
(71)
Kui valimist välja jäänud Venemaa tootjate esitatud tegelikud tootmisnäitajad olid suuremad kui esitatud tootmisvõimsus, võeti tegeliku võimsuse määramisel aluseks tegelikud tootmisnäitajad. Sel juhul hõlmas esitatud võimsus nimivõimsust (st tehaste projekteeritud võimsust), mida ei ole pärast võimsuse suurendamiseks tehtud ajakohastamisi korrigeeritud.
(72)
Sellest lähtuvalt tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli Venemaa eksportivate tootjate võimsus kokku 9 592 000 tonni, samal ajal kui tegelik tootmine (sealhulgas tööstuslikel eesmärkidel kasutatav ammooniumnitraat ja praegu dumpinguvastastest meetmetest välja arvatud ammooniumnitraadi liigid) (17) oli 8 519 105 tonni.
(73)
Sellest tulenevalt ja vastupidiselt Venemaa väetisetootjate väidetele, et eksportivate tootjate installeeritud võimsus on täielikult kasutuses, nähtub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus 1,07 miljonit tonni. Viimati nimetatud kogus moodustab 16,9 % Euroopa Liidu tarbimisest (võttes aluseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud 6,35 miljonit tonni, vt punkt 5.1 allpool).
(74)
Siiski määras komisjon oma perspektiivanalüüsi käigus kindlaks, et osa valimisse kuuluvate eksportivate tootjate võimsuse suurendamise tõttu pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenes võimsus pigem umbes 472 000 tonni võrra. Seega moodustab vaba tootmisvõimsus kokku 24,3 % liidu tarbimisest.
(75)
Pärast teatavakstegemist jäi Venemaa väetisetootjate liit seisukohale, et vaba tootmisvõimsus puudub, või komisjon peaks vähemalt analüüsima asjaolu, et puudub vaba nimivõimsus. Venemaa väetisetootjate liit ei nõustunud väitega, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurendati võimsust.
(76)
Venemaa väetisetootjate liit ja eksportivad tootjad esitasid installeeritud võimsuse näitajad, mis põhinesid teoreetilisel nimivõimsusel, kusjuures mõnel juhul ei võetud arvesse hiljutisi ajakohastamisi. See sai komisjonile selgeks pärast kontrollkäike ning komisjon võttis seda arvesse. Nagu Venemaa väetisetootjate liit oma teatavakstegemisjärgses esildises õigesti sätestas, kiideti valimis mittesisalduvate Venemaa tootjate esitatud nimivõimsus heaks selliste tootjate puhul, kes tootsid esitatud võimsusnäitajatest vähem. Muude valimist välja jäänud Venemaa tootjate puhul kehtis järgmine: kui esitatud tegelikud tootmisnäitajad olid suuremad kui esitatud tootmisvõimsus, võeti tegeliku võimsuse määramisel aluseks tegelikud tootmisnäitajad. Valimist välja jäänud kolme tootja puhul, kes ei esitanud mingeid andmeid võimsuse ega tootmise kohta, kasutati Venemaa väetisetootjate liidu andmeid.
(77)
Komisjoni arvates on Venemaa vaatlusaluse toote tootjate kogutootmismahu kindlaks määramine selge ja sidus lähenemisviis. Vastupidiselt väidetule on kohaldatud sama lähenemisviisi kõigi tootjate suhtes. Kui tegelik tootmine oli suurem kui teatatud nimivõimsus (näiteks tänu tootmisrajatiste ajakohastamisele), ei näe komisjon põhjust mitte võtta lisavõimsust faktiliselt arvesse, kuna on ilmselge, et nimivõimsus ei ole täpne. Argument, et selline meetod ei ole turul levinud, ei anna põhjust heita kõrvale tegelikke tootmisandmeid. Lisaks on liidu tootmisharu tootmisvõimsuse arvutamise meetod, millele juhtis tähelepanu Venemaa väetisetootjate liit, sobimatu Venemaa tootjate kogu tootmisvõimsuse kindlaksmääramiseks.
(78)
Vastupidiselt Venemaa väetisetootjate liidu väitele ei tähenda esitatud nimivõimsuse teatavatel juhtudel kasutamata jätmine ja selle asendamine tegelike, enamjaolt kontrollitud tootmisandmetega, et komisjon on kohaldanud parimate kättesaadavate faktide põhimõtet algmääruse artikli 18 tähenduses. Mis puutub võimsusse, siis kasutas komisjon täielikult Venemaa tootjate endi esitatud andmeid, kuid kohaldas kogutootmisvõimsuse arvutamisel meetodit, mille puhul ei võetud arvesse üksnes nimivõimsust, vaid ka tegelikku tootmist ja võimsust. Meetod sätestati üldises teatavakstegemise dokumendis ning meetodi kohaldamise tulemusest teatati igale asjaomasele ettevõtjale ja tehasele. Seepärast kasutas komisjon kogutootmisvõimsuse kindlaksmääramisel üksnes andmeid, mille esitasid Venemaa tootjad ja Venemaa väetisetootjate liit. Kõik asjakohased andmed laekusid ja muid allikaid ei olnud tarvis kasutada.
(79)
Nende tootjate puhul, kelle juurde ei tehtud kontrollkäike, kasutati võimsust ja tootmist käsitlevaid andmeid, mille tootjad olid oma vastustes esitanud. Venemaa väetisetootjate liit esitas märkused teatavate ettevõtjate ja tehaste võimsuse arvutamise kohta. Tähelepanu juhiti sellele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootja Uralchem Kirovo tootmisvõimsus teatavakstegemise dokumendis esitatud kujul ebakorrektne. Komisjon kiitis asjaomase tähelepaneku heaks ja kasutas seejärel pärast teatavakstegemist esitatud esildises sisalduvat tootmismahtu. Arvesse võeti ka võimsust käsitlevat tehnilist aruannet, mis esitati tehasesse tehtud kontrollkäigu ajal ning mis oli seotud asjaomase tehase maksimaalse ammooniumnitraadi tootmismahuga, nagu oli õigesti tähelepanu juhtinud Venemaa väetisetootjate liit. Mis puutub tootjasse Uralchem Berezniki, siis võeti võimsuse arvutamisel arvesse kümne päeva pikkust hooldusaega, nagu teatas ettevõtja kontrollkäigu ajal. Teatavakstegemise järgsed märkused muude tööseisakute kohta ei olnud põhjendatud ning tundusid põhinevat teise ettevõtja andmetel. Seepärast lükati asjaomased märkused tagasi.
(80)
Samamoodi ei olnud võimalik kontrollida ega seega arvesse võtta selliseid märkusi teatavate kitsaskohtade kohta muude tehaste tootmisprotsessis, mida ei põhjendatud. Ühe kindla tehase puhul tundus kitsaskoht olevat seotud lämmastikhappe tootmisega. Isegi kui võtta arvesse väidetavat maksimaalset lämmastikhappe tootmismahtu, oleks ikkagi võimalik tuletada komisjoniga sama võimsus, lähtudes asjaolust, et ühe tonni ammooniumnitraadi tootmiseks läheb vaja vähem kui tonn lämmastikhapet.
(81)
Mis puutub läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsesse võimsuse suurendamisse, väitis Venemaa väetisetootjate liit, et ühe tootja poolne võimsuse suurendamine, kes investeeris uude tootmisliini, on ülehinnatud. Komisjon võttis siiski prognoosvõimsuse arvutamisel aluseks uue tootmisliiniga seotud tehnilise aruande ingliskeelse tõlke, mille ettevõtja oli esitanud tema ruumidesse tehtud kontrollkäigu ajal, ning mida peeti seega usaldusväärseks.
(82)
Akroni väitel puudub tal märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja seda peamiselt raskuste tõttu toorainele juurdepääsemisel. Uurimisest aga nähtus, et tooraineid ei kasutatud mitte üksnes vaatlusaluse, vaid ka mitme muu toote tootmiseks. Laialdase kasutamise ja seega võimaluse tõttu paigutada toorained ümber vaatlusaluse toote tootmiseks, ei käsitletud väidetavaid raskusi tegurina, mis piirab vaatlusaluse tootega seotud kogutootmisvõimsust.
(83)
Eelnevates põhjendustes kirjeldatud meetodi tulemusel on komisjon jõudnud järeldusele, et esineb märkimisväärne liigne tootmisvõimsus. Venemaa väetisetootjate liidu ja Akroni esitatud argumendid ei ole põhjendatud, mistõttu lükati need tagasi.
(84)
Komisjoni arvamuse kohaselt kasutataks kehtivate meetmete kaotamise korral vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt vähemalt osaliselt ning suunataks see liidu turgudele järgmistel põhjustel.
(85)
Esiteks kehtivad teatavatel ilmselt maailma suurimatel ammooniumnitraadi eksporditurgudel (nagu Ameerika Ühendriigid ja Austraalia) endiselt dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit ekspordile. Lisaks on ammooniumnitraadi impordile suletud Hiina turg. Vene tootjad seega nimetatud turgudele tõenäoliselt ei ekspordi või neil puuduvad selleks võimalused.
(86)
22. mail 2014 avaldas Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium dumpinguvastast tollimaksu käsitleva halduskokkuvõtte (18) esialgsed tulemused ning tegi ettepaneku kohaldada Akroni ja EuroChemi ammooniumnitraadi ekspordi suhtes Ameerika Ühendriikidesse nullmääraga tollimaksu. Siiski, isegi juhul, kui see ettepanek heaks kiidetakse, jäävad kehtivad tollimaksud endiselt kehtima kõigi teiste Venemaa eksportivate tootjate suhtes. Lisaks kohaldatakse Ameerika Ühendriikide 1930. aasta maksuseadustiku jaotise 751 punkti a alapunkti 2 kohaselt tollimaksu kaotamist Akroni ja EuroChemi suhtes üksnes ühe aasta vältel, pärast mida tehakse järgmine iga-aastane halduskokkuvõte, mille tulemusel võidakse dumpinguvastane tollimaks taastada. Lõpuks on väetisena kasutatava ammooniumnitraadi turg Ameerika Ühendriikides viimasel aastakümnel kahanenud järjest karmimate ohutusnõuete ja edasimüüjate soovimatuse tõttu ammooniumnitraadiga tegeleda (19). Lisaks on Ameerika Ühendriikide ammooniumnitraadi tootjatel tänu viimastel aastatel alanud kildagaasi kaevandamisele nüüd juurdepääs odavamale gaasile. Seepärast on tõenäoline, et Akron ja EuroChem peavad tegutsema tihedas konkurentsis ega suuda ehk Ameerika Ühendriikides olulist turuosa saavutada.
(87)
Venemaa väetisetootjate liidu väitel kasvavad kuni aastani 2017 võrreldes 2012. aasta tasemega Venemaalt pärit ammooniumnitraadi peamised eksporditurud, nagu Lõuna-Ameerika (eriti Brasiilia), Egiptus ja Türgi. Nad viitavad aruandele, milles prognoositi ammooniumnitraadi nõudluse kasvu Brasiilias, Egiptuses, Peruus, Türgis, Ecuadoris ja Colombias kokku 15 %. Kasv võrdub 749 000 tonniga (s.o 4,851 miljonilt tonnilt 2012. aastal 5,6 miljonile tonnile 2017. aastal), mis teeb keskmiselt 149 800 tonni aastas. See moodustab siiski üksnes 9,7 % prognoositud Venemaa tootjate vabast tootmisvõimsusest aastas. Taotleja väitel katab osutatud riikide tarbimise kasvu osaliselt tulevane sisemaine tootmine, kuna nimetatud riikides on väidetavalt pooleli arvukalt projekte ammooniumnitraadi või muude lämmastikupõhiste väetiste riigisisese tootmismahu suurendamiseks. Olenemata sellest, kas projektid ka tegelikult realiseeritakse ja kas need vähemalt osaliselt katavad tarbimise kasvu, leiab komisjon, et prognoositud tarbimine asjaomastes riikides jääb tasemele, mis võimaldab absorbeerida Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse üksnes osaliselt.
(88)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjon ei võtnud arvesse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi tarbimist muudes kolmandates riikides, eriti endistes Nõukogude Liidu riikides. Siiski kehtib ka piirkonna ühel suuremal turul, Ukrainas, dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordile. 2014. aasta juulis pikendati tollimaksu viie aasta võrra, samuti tõsteti oluliselt tollimaksumäärasid. Seega sulgub see turg Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes veelgi.
(89)
Lisaks on muude turgude, näiteks Kasahstani hinnatase selline, mis muudab Venemaa eksportivate tootjate jaoks oma ekspordi suunamise Euroopa Liitu atraktiivsemaks. Seda enam, et nimetatud turud on liidu turust palju väiksemad. Näiteks moodustab Kasahstani tarbimine vähem kui 4 % liidu tarbimisest.
(90)
Lisaks väideti, et muude suurimate ekspordisihtkohtade prognoositud kasv ei olnud arvutatud nõuetekohaselt. Kasutatud andmed põhinesid aga põhjenduses 87 nimetatud sõltumatul aruandel. Isegi juhul, kui ilmneb, et andmeid alahinnati (nagu väidetakse), saadakse tulemuseks hõlpsasti sama prognoositav nõudluse kasv, kui kasutada vaid osa Venemaa tootjate vabast tootmisvõimsusest.
(91)
Teiseks ei absorbeeri siseturg tõenäoliselt vaba tootmisvõimsust. Venemaa väetisetootjate liidu väitel on sama aruande kohaselt Venemaa tarbimine endiselt suur, kasvab tulevikus veelgi ning Venemaa tootjad üritavad esmalt täita siseturu vajadused. Pärast teatavakstegemist kordas Venemaa väetisetootjate liit sama argumenti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga moodustas sisemaine müük 53 % Venemaa tootjate kogumüügist ning järgmiseks viieks aastaks prognoositud 3 %-line iga-aastane kasv (keskmiselt umbes 120 000 tonni aastas) on hõlpsasti kaetav Venemaa tootjate juba praeguse vaba tootmisvõimsusega. Prognoositud aastakasv moodustab vähem kui 7,8 % Venemaa tootjate aastasest prognoositud vabast tootmisvõimsusest pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Lisaks on tulevane tarbimiskasv vaid prognoos ja seda ei pruugi tulla või see võib olla arvatust väiksem, kuna sama aruande kohaselt on viimase viia aasta jooksul sisemaine tarbimine võrreldes liidu või kolmandate riikide tarbimisega oluliselt kõikunud (20).
(92)
Kolmandaks on EL endiselt maailma suurim ammooniumnitraadi turg, kelle arvele langeb umbes 18 % ülemaailmsest tarbimisest. Geograafiline lähedus Venemaale ning asjaolu, et osal Venemaa eksportijatel on liidus juba olemas toimivad turustuskanalid, hõlbustab ekspordilogistikat.
(93)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et arvesse tuleb võtta Venemaalt pärit ammooniumnitraadi ELi sisenemist väidetavalt takistavaid tehnilisi kaubandustõkkeid, täpsemalt müügikeeldu Saksamaal või teatavates muudes liikmesriikides kehtivat ammooniumnitraadi säilitamise ranget reguleerimist. Vastupidiselt Venemaa väetisetootjate liidu väidetele kehtivad nimetatud piirangud aga nii kolmandate riikide eksportijate kui ka liidu tootjate suhtes mittediskrimineerival viisil ega mõjuta importi ebaproportsionaalselt. Lisaks ei ole nimetatud piirangud mõjutanud liidu turu üldist atraktiivsust, kuna see püsib tarbimise mõistes endiselt maailma suurimate hulgas. Seetõttu lükkab komisjon väite tagasi.
(94)
Seega järeldab komisjon, et Venemaa tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust, mida kasutatakse väga tõenäoliselt oluliseks täiendavaks ekspordiks liitu, kui meetmed peaksid aeguma.
3.3.3. Ajendid müügimahtude ümbersuunamiseks liitu
(95)
Liidu hinnatase on praegu palju kõrgem kui suuremates kolmandates riikides, millesse Venemaa tarnib, ning samuti Vene siseturul. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valimis sisalduva nelja eksportiva tootja tehasest hankimise tasandi keskmine ekspordihind (201 eurot tonni kohta) kolmandatesse riikidesse ja tehasest hankimise tasandi keskmine sisemaine hind (221 eurot tonni kohta) vastavalt 34 % ja 27 % madalam kui valimis sisalduvate liidu tootjate keskmine tehasest hankimise tasandi hind (303 eurot tonni kohta) (vt tabel 7) ning madalam ka keskmisest tehasest hankimise tasandi impordihinnast Venemaalt liitu (vt tabel 2) ja kolmandatest riikidest liitu (vt tabel 3).
(96)
Kui meetmed tühistatakse, toob see odavama impordi kasvu tõttu tõenäoliselt kaasa liidu hindade languse. Kui vaadata suurt vahet kolmandatesse riikidesse eksportivate Venemaa tootjate ekspordihindade ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Euroopa Liitu eksportinud Venemaa tootjate, kolmandate riikide eksportivate tootjate ja liidu tootjate küsitud hindade vahel, tundub ebatõenäoline, et liidu turul küsitavad hinnad langevad Venemaa tootjate ekspordisihtkohtadeks olevate kolmandate riikide turgudel praegu täheldatud hinnatasemele. Eksportivad tootjad püüavad Euroopa Liitu müües arvatavasti pigem oma kasumimarginaali suurendada. Seepärast on eksportivatel tootjatel tõenäoliselt motivatsioon suunata osa oma praegusest kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahust (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,4 miljonit tonni, mis moodustab rohkem kui 50 % liidu tarbimisest) ümber Euroopa Liitu (21).
3.4. Järeldus
(97)
Punktis 3.3 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et kehtivate meetmete aegumise korral tõenäoliselt dumping jätkub ja liitu eksporditavad kogused suurenevad olulisel määral.
4. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(98)
Liidu tootmisharu määratleti liidu teadaolevate ammooniumnitraadi tootjate tegevuse põhjal vaatlusalusel perioodil.
(99)
Nagu on märgitud põhjenduses 19, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimis sisalduvad tootjad tegid koostööd, saatsid küsimustiku vastused tähtaegselt ning nende ruumidesse korraldati kontrollkäigud. Lisaks esitas Euroopa väetisetootjate liit Fertilisers Europe lisaandmed valimist välja jäänud koostööd tegevate tootjate tootmisvõimsuse, tootmise ja müügi kohta ning prognoosid ülejäänud tootjate kohta. Võimaluse korral võrdles komisjon nimetatud andmeid muude huvitatud isikute esitatud ja/või avalike andmetega.
(100)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjoni moodustatud valim ei ole liidu tootmisharu puhul tüüpiline. Väide põhineb eeldusel, et valimis sisalduvate ettevõtjate ja liidu tootmisharu majandusnäitajad üldiselt on erinevad (eriti kasumlikkus).
(101)
Selle väitega ei saa nõustuda. Valimis sisalduvad neli ettevõtjat valiti välja objektiivsete kriteeriumide alusel lähtuvalt vaatlusaluse toote tootmis- ja müügimahust liidus, nagu on nähtud ette algmääruse artikli 17 lõikes 1. Valimi moodustamise eesmärk on võimaldada komisjoni talitustel viia teatavas ajavahemikus läbi üksikasjalik uurimine liidu tootmisharu tüüpilist osa mõjutavate kahjutegurite kohta. Asjaolu, et mõned kahjunäitajad võivad olla valimis sisalduvate ettevõtjate ja liidu tootmisharu puhul tervikuna erinevad, ei muuda valimit ebatüüpiliseks. Arvestades, et valimis sisalduvate tootjate andmeid kontrolliti vaatlusaluste ettevõtjate ruumidesse tehtud külastuste käigus, peetakse andmeid usaldusväärseks. Igal juhul ei peetud liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ohustatuks, nagu on osutatud põhjenduses 145.
(102)
Lisaks väitis Venemaa väetisetootjate liit, et valimis sisalduvad mõned ettevõtjad ei teinud komisjoniga koostööd, kuna nad ei esitanud teatavaid andmeid või esitasid andmeid osaliselt ja ebakorrektselt. Selle tulemusel taotles Venemaa väetisetootjate liit asjaomaste andmete kasutamata jätmist liidu tootmisharu kohta järelduste tegemisel ning negatiivne järeldus tuleks teha liidu tootmisharu puudulikust koostööst lähtuvalt või tuleks kasutada kogu liidu tootmisharu käsitlevaid näitajaid.
(103)
Selle väitega ei saa nõustuda. Komisjon on valimis sisalduvate ettevõtjate esitatud andmetega rahul, andmeid on vaatlusaluste ettevõtjate ruumides kohapeal kontrollitud ja need moodustavad usaldusväärse osa liidu tootmisharu olukorra hindamisest.
5. OLUKORD LIIDU TURUL
5.1. Liidu tarbimine
(104)
Komisjon määras liidu nähtava tarbimise kindlaks järgmise põhjal: i) liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (taotluse esitaja esitatud andmete alusel) ning ii) kolmandatest riikidest pärinev import (andmed saadud artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist) (22).
(105)
Liidu tarbimine muutus järgmiselt.
Tabel 1
Tarbimine liidus (tonnides)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Indeks (2010 = 100)
100
93
93
89
Allikas: taotleja esitatud teave, kontrollitud andmed ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmed.
(106)
Alates 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes ammooniumnitraadi tarbimine liidus 11 % vaatamata sellele, et põllumajandustoote tootmine proportsionaalselt ei vähenenud. Langusel on kolm olulisemat põhjust. Esiteks on täiustunud pritsimisseadmed ja -tehnika, tänu millele vajatakse põllu ruutmeetri kohta vähem väetist. Teiseks on ammooniumnitraadi kasutamise vähenemine selgitatav muude väetiste, nagu kaltsiumammooniumnitraadi või liitväetiste kasutamise suurenemisega. Kolmandaks on toote kasutamise vastu huvi vähendanud ohutusprobleemid ning toote tootmise ja ladustamise suhtes kehtivad karmid eeskirjad.
(107)
Pärast teatavakstegemist palus Venemaa väetisetootjate liit lisateavet komisjoni lisatud tarbimisandmete allikate kohta ning 26. juunil 2014 toimus ärakuulamise eest vastutava ametniku eestvedamisel sellealane ärakuulamine. Seejärel väitis Venemaa väetisetootjate liit, et taotleja esitatud andmed esitati hilises menetluse etapis, neid ei kontrollitud ja need ei ole sidusad taotleja esitatud varasemate andmetega. Lisaks väitis Venemaa väetisetootjate liit, et andmete seas ei esitatud ilmselt andmeid tehnilise ammooniumnitraadi ja ammooniumnitraadi segude kohta muude ainetega (väetised või mitte), kuna andmed erinesid taotluse esitaja käsutuses olevast ja tema liikmetele saadetud sellealastest andmetest. Seepärast ei tohiks nimetatud andmeid arvesse võtta ning nende asemel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid fakte.
(108)
Nimetatud väide lükati tagasi. Komisjon kasutas taotluse esitaja esitatud andmeid ELi müügimahtude kohta ja võrdles andmeid valimis sisalduvate tootjate kontrollitud andmetega. Nimetatud arvudele lisati impordiandmed, mis võimaldas määrata kindlaks liidu tarbimise. Seepärast leiab komisjon, et andmed on usaldusväärsed.
(109)
Ühtlasi väitis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjoni arvutused liidu kogutarbimise kohta on liiga tagasihoidlikud ning et ühe sõltumatu turuanalüütiku aruande kohaselt on tarbimine pigem suurenemas kui vähenemas. Täpsemalt käsitletakse aruandest võetud andmetes väetisena kasutatava ammooniumnitraadi (FGAN) ja lõhkeainena kasutatava ammooniumnitraadi (EGAN) nõudlust liidus 2010. aastal ning see langeb kokku komisjoni andmetega 7,1 miljoni tonni kohta, kuid varasemate andmete põhjal ennustatakse lähiaastatel pigem kasvu.
(110)
Väide on alusetu, kuna komisjon kasutas taotleja esitatud tegelikke andmeid, mida kontrolliti osaliselt, samuti kasutati olemasolevat statistikat ning seepärast leiab komisjon, et andmed on usaldusväärsed.
5.2. Venemaalt pärit impordi maht, hinnad ja turuosa
(111)
Järgmises tabelis on esitatud Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng.
Tabel 2
Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Impordimaht (tonnides)
164 658
134 060
200 542
199 604
Indeks
100
81
122
121
Turuosa
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Indeks
100
88
130
137
Keskmine CIF-hind (eurot tonni kohta)
201
258
262
264
Indeks
100
128
130
131
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.
(112)
Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Venemaalt pärit impordi maht rohkem kui 20 %. Turuosa suurenes 2,3 %-lt 2010. aastal 3,1 %ni uurimisperioodil (rohkem kui 30 %). Vaatlusalusel perioodil tõusid CIF-hinnad 201 eurolt 264 euroni tonni kohta. Võrreldes Venemaa keskmiseid CIF-ekspordihindu liitu liidu tootjate tehasest hankimise tasandi keskmiste hindadega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nähtub, et Venemaa hinnad lõid liidu hinnad alla. Valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasandi keskmine müügihind sõltumatutele klientidele liidus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 303 eurot tonni kohta. Nagu on märgitud punktis 3, olid peaaegu kõik läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodet müünud eksportivad tootjad võtnud hinnakohustused ning nende ekspordihinnad ELi määrati kindlaks nimetatud hinnakohustuste alusel (millega kehtestati minimaalsed impordihinnad). Seepärast ei saa asjaomaseid ekspordihindu käsitleda usaldusväärse näitajana korrektse ja tähendusliku hindade allalöömise arvutuse tegemiseks.
(113)
Pärast teatavakstegemist märkis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjoni arvutused hindade allalöömise ja alla turuhinna müügi kohta ei ole korrektsed, kuna nõuavad mitmeid korrigeerimisi (tavatollimaksud, impordijärgsed maksud, toodete, pakendite ja kaubandustasandi erinevused). Ühtlasi märkis Venemaa väetisetootjate liit, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega 2002. aastal on muudetud korrigeerimise meetodit. Lisaks tegi Venemaa väetisetootjate liit ettepaneku kasutada hindade allalöömise arvutuste puhul ühe Venemaa sellise tootja ekspordimüügihindu, kelle suhtes hinnakohustused ei kehtinud, ning ühe Venemaa sellise tootja ekspordihindu, kes on dumpinguvastastest tollimaksudest vabastatud.
(114)
Siin tuleks meenutada, et komisjon ei teinud hindade allalöömist ega alla turuhinna müüki käsitlevaid arvutusi põhjenduses 112 nimetatud põhjustel. Seetõttu on väited alusetud.
5.3. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa
(115)
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad ka Eurostati andmetel.
Tabel 3
Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muud kolmandad riigid
Maht tonnides
348 100
312 043
295 139
285 962
Indeks
100
90
85
82
Turuosa
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Indeks
100
96
91
93
Keskmine hind (CIF)
201
270
279
275
Indeks
100
134
139
137
Allikas: Eurostat
(116)
Ammooniumnitraati imporditakse peamiselt Ukrainast, Gruusiast ja Serbiast. Ukrainast pärit ammooniumnitraadi suhtes kehtinud dumpinguvastased meetmed aegusid 2012. aastal. Muudest kolmandatest riikidest peale Venemaa pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil kahanes, turuosa püsis enam-vähem stabiilne ja oli Venemaa importija turuosast suurem. See on selgitatav tarbimise kahanemisega samal ajavahemikul. Muudest riikidest pärit impordi keskmised hinnad tõusid samas tempos Venemaa ja liidu hindadega.
5.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(117)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.
(118)
Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda makromajanduslike (tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa ja kasv, töötajate arv, tootlikkus ja taastumine varasemast dumpingust) ning mikromajanduslike näitajate (keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime) põhjal. See põhineb esimese läbivaatamistaotluse käigus taotluse esitaja esitatud andmetel ja järgnenud esildistel, samuti statistikal, ning hõlmab kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Viimane põhineb valimis sisalduvatele liidu tootjatele saadetud küsimustikule laekunud vastuste andmetel, mida on uurimise käigus kontrollitud.
5.4.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(119)
Praegune aegumise läbivaatamine on kinnitanud eelmiste uurimiste tähelepanekuid, et täpsete ja usaldusväärsete andmete kogumine vaatlusaluse tootega seotud tootmisvõimsuse ja tootmise kohta on keeruline ülesanne. Tahke väetis saadakse eraldamisseadmega (pihustuskristallimine) pärast sulatamist/vedela ammooniumnitraadi tootmist keemilise sünteesi tulemusel. Sulamit/vedelikku saab kasutada tahke toote või muude tootmisahela järgmise etapi toodete, nagu kaltsiumammooniumnitraadi tootmiseks. Lisaks saab tahket toodet kasutada väetisena, aga ka tööstuslikel eesmärkidel. Statistilised kõrvalekalded võivad tekkida mitmeotstarbelistes tehastes, mida saab kohandada kiiresti ümber muude väetiste või nende baasil tootmiseks. Väikese tootmisvõimsuse määra kasutamine vaatlusaluse toote puhul on seega liidu tootmisharu üldise majandusolukorra kirjeldamisel vähem tähenduslik näitaja.
(120)
Seda märkust silmas pidades muutus liidu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 4
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodangumaht (tonnides)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Indeks
100
99
103
99
Tootmisvõimsus (tonnides)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Indeks
100
101
102
102
Tootmisvõimsuse rakendamine
46 %
45 %
46 %
45 %
Indeks
100
98
100
98
Allikas: taotluse esitajalt, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustest ja küsimustiku kontrollitud vastustest saadud teave.
(121)
Ajavahemikul 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini püsis liidu tootmisharu tootmine seoses vaatlusaluse tootega üsna stabiilne - ligikaudu 7 miljonit tonni.
(122)
Ka tootmisvõimsus oli perioodi vältel enam-vähem stabiilne. Liidu tootmisharu teatatud tootmisvõimsuse puhul on võetud arvesse ammooniumnitraadi tootmisvõimsust kokku, mis ei hõlma mitte üksnes vaatlusaluse toote, vaid ka muude toodete tootmist. Tegelik ammooniumnitraadi tootmise võimsuse rakendamine on oluliselt suurem, kui võtta arvesse ka neid muid tooteid. Näiteks kui vaadelda valimis sisalduvate liidu tootjate esitatud kontrollitud andmeid, oli tootmisvõimsuse kasutamine vaatlusalusel perioodil umbes 20 % suurem (2010. aastal 72 %, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 %).
5.4.2. Müügimaht, turuosa ja kasv
(123)
Liidu tootmisharu müügimahud liidu turul tegutsevatele sõltumatutele klientidele ning turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht liidu turul (tonnides)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Indeks
100
93
93
88
Turuosa
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Indeks
100
100
100
99
Allikas: taotluse esitajalt, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustest ja küsimustiku kontrollitud vastustest saadud teave.
(124)
Müügimahud liidu turul tegutsevatele sõltumatutele klientidele vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2010. aasta müügimahtudega 12 %. Areng on kooskõlas liidu turul toimunud üldise tarbimise vähenemisega põhjenduses 106 osutatud põhjustel.
(125)
Kuna vaatlusalusel perioodil vähenes nii müük kui ka tarbimine, oli liidu tootmisharu turuosa enam-vähem stabiilne ja seega ei toimunud liidu tootmisharu kasvu.
5.4.3. Tööhõive ja tootlikkus
(126)
Valimis sisalduva nelja liidu tootja esitatud kontrollitud andmete kohaselt arenesid tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
1 253
1 110
1 128
1 105
Indeks
100
89
90
88
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
2 390
2 616
2 648
2 579
Indeks
100
109
110
107
Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.
(127)
Vaatlusalusel perioodil valimis sisalduva nelja ettevõtja töötajate arv vähenes (võrreldes 2010. aastaga ja läbivaatusega seotud uurimisperioodiga 12 %). Kuna nimetatud langus oli suurem kui tootmise langus, siis valimis sisalduvate liidu tootjate tööjõu tootlikkus mõõdetuna väljundina töötaja kohta (tonnides) aastas suurenes vahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 7 %.
5.4.4. Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(128)
Nagu on osutatud põhjenduses 52, ei määranud komisjon kindlaks dumpingumarginaalide praegust suurust, kuna Venemaa impordihinnad põhinesid miinimumhinnaga kohustustel ja olid seega ebausaldusväärsed tähendusliku hinnangu andmiseks selle kohta, kas dumping dumpinguvastaste meetmete aegumise korral tõenäoliselt jätkub või kordub.
(129)
Nagu nähtub praegustest kasumimarginaalidest (tabel 10) ja suurest turuosast (tabel 5), on liidu tööstus varasemast dumpingust taastunud.
5.4.5. Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid
(130)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Müügihinnad liidus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidus tehasest hankimise tasandil (eurodes tonni kohta)
204
291
305
303
Indeks
100
143
149
149
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
180-195 (23)
200
216
225
Indeks
100
108
113
Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.
(131)
Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2010.-2012. aastal oluliselt, kuid vähenes veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(132)
Keskmised tootmiskulud kasvasid samuti - peamiselt gaasihinna (suurim sisend) tõusu tõttu.
5.4.6. Tööjõukulud
(133)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine palk töötaja kohta (eurodes)
31 909
37 764
40 938
41 736
Indeks
100
118
128
131
Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.
(134)
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta tundusid vaatlusalusel perioodil kasvavat. Kõige olulisem tõus toimus aastatel 2010-2011, samal ajal kui 2012. aastast alates kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni oli see 3 protsendipunkti.
5.4.7. Varud
(135)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Varud
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
108 300
151 562
195 351
97 092
Indeks
100
140
180
90
Lõppvarud protsendina toodangust
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Indeks
100
142
176
90
Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.
(136)
Kõigepealt kasvasid lõppvarud ajavahemikus 2011-2012 võrreldes 2010. aastaga oluliselt, seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga langesid 10 % võrreldes 2010. aastaga. Lõppvarude suundumused olid alates 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni toodangumahu suundumustega sarnased.
5.4.8. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(137)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (protsent müügikäibest)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Indeks
100
178
150
123
Rahavoog (eurodes)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Indeks
100
195
191
182
Investeeringud (eurodes)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Indeks
100
88
78
96
Investeeringutasuvus
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Indeks
100
217
190
159
Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.
(138)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaksmääramiseks väljendab komisjon samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelset puhaskasumit protsendina müügikäibest.
(139)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 11,7 %-lt 2010. aastal 14,4 %ni uurimisperioodil. Seoses sellega väitis taotluse esitaja, et analüüsis sisalduva sihtkasumi puhul tuleb võtta arvesse sedavõrd kapitalimahuka tootmisharu vajadust saavutada rahuldav kapitalitasuvus, mida ootavad investorid. Väide lükati tagasi, kuna analüüsis sisalduv sihtkasum peab piirduma kasumiga, mida liidu tootmisharu võiks oodata tavapärastes konkurentsitingimustes, kus dumpinguhinnaga importi ei esine.
(140)
Puhas rahavoog tähendab liidu tootjate võimet oma tegevust ise rahastada. Rahavoog suurenes 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 82 %, kuigi uurimisperioodil oli see veidi väiksem kui 2011. ja 2012. aastal (vastavalt 13 ja 5 protsendipunkti väiksem).
(141)
Investeeringud kahanesid. Kahanemine oli suurem 2011. ja 2012. aastal, kuid võrreldes 2010. aastaga oli kahanemine uurimisperioodil vaid 4 %. Investeeringud olid peamiselt seotud kooskõla tagamisega järjest karmimate keskkonnanõuetega.
(142)
Investeeringutasuvus on kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Kogu vaatlusalusel perioodil järgis see üldjoontes kasumlikkuse suundumust.
(143)
Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud liidu tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.
5.5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(144)
Määruses (EÜ) nr 661/2008 järeldati, et liidu majanduslik olukord ei olnud ebasoodus ning et asjaomase positiivse olukorra peamine põhjus oli asjaomase toote suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärineva impordi puhul.
(145)
Käesoleva aegumise läbivaatamise käigus tehtud tähelepanekud kinnitavad eelmise uurimise käigus tehtud järeldusi. 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelise aja majandusnäitajad olid samuti positiivsed. Liidu tarbimine vähenes ja Venemaalt pärit import suurenes, kuid liidu tootmisharu suutis säilitada märkimisväärse turuosa ja suurendada kasumlikkust, olgugi et 2012. aastal ja uurimisperioodil oli kasum väiksem kui 2011. aastal ehk languses. Tootmiskulud kasvasid peamiselt gaasihinna tõusu tõttu (gaas on vaatlusaluse toote tootmise põhitooraine), kuid ka müügihinnad tõusid ning võimaldasid liidu tootmisharul säilitada normaalse kasumlikkuse.
(146)
Nagu on selgitatud põhjenduses 119 jj, ei saa võimsuse rakendamist käsitlevaid andmeid pidada usaldusväärseteks otsustavate järelduste tegemiseks liidu tootmisharu olukorra kohta, ning et üldiselt võib järeldada, et liidu tootmisharu toimib normaalselt ega ole tänu dumpinguvastastele meetmetele kahjustatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi tõttu.
(147)
Pärast teatavakstegemist väitsid Venemaa väetisetootjate liit ja Venemaa pädevate asutuste esindajad, et liidu tootmisharu positiivset olukorda, sealhulgas eksporti kolmandatesse riikidesse, ei ohusta olulise kahju kordumine. Siiski leiab komisjon, et liidu tootmisharu praegune positiivne majanduslik olukord, sealhulgas eksportmüük kolmandatesse riikidesse, ei välista automaatselt olukorra muutumist tulevikus, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.
6. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(148)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks kehtivate meetmete aegumise korral analüüsiti Venemaa ekspordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(149)
Analüüsis keskenduti tarbimissuundumustele liidu turul, vabale tootmisvõimsusele, kaubavoogudele ja liidu turu atraktiivsusele ning Venemaa tootjate hinnakujunduspoliitikale.
6.1. Tarbimine liidus
(150)
Vaatlusaluse toote tarbimine liidus vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eelnenud aastatega võrreldes 11 %. Selle põhjus on muude väetiste kasutamine, põllumajandusettevõtjate-poolne ammooniumnitraadi tõhusam kasutamine, aga ka ohutus- ja turvalisusküsimused. Seega konkureerib liidu tootmisharu kahaneval turul Venemaa toodetega. See avaldab seega tõenäoliselt müügihindadele langetavat survet.
(151)
Pärast teatavakstegemist ning nagu on osutatud põhjenduses 109, ei nõustunud Venemaa väetisetootjate liit tähelepanekuga, et vaatlusaluse toote tarbimine liidus tulevikus väheneb. Siiski prognoositakse Venemaa väetisetootjate liidu viidatud aruandes lämmastikväetiste nõudluse kerget taastumist, kuid mitte tingimata vaatlusaluse toote tarbimise kasvu. Järjest karmimad keskkonna- ja ohutusnõuded ammooniumnitraadi ladustamise ja kasutamise suhtes ning teatavate turgude saavutatud küpsus, samuti järjest tõhusamad pritsimistehnikad, näitavad, et isegi väetiste ja eriti lämmastikväetiste tarbimise kasvu korral ei suurene lähitulevikus vaatlusaluse toote tarbimine. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.
6.2. Vaba tootmisvõimsus, kaubavood, liidu turu atraktiivsus ning hinnakujunduspoliitika
(152)
Komisjon tegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks, et vaatlusaluse toote puhul moodustas Venemaa vaba tootmisvõimsus kokku rohkem kui 16,9 % kogu liidu tarbimisest (vt põhjendused 73-74). Pärast uurimisperioodi on võimsus suurenenud ning peaks nüüdseks juba moodustama 24,3 % liidu tarbimisest.
(153)
Vaba tootmisvõimsust kasutatakse meetmete aegumise korral väga tõenäoliselt oluliste täiendavate ammooniumnitraadi koguste tootmiseks ja eksportimiseks liitu. Juba praegu ekspordivad Venemaa tootjad poole oma toodangust kolmandatesse riikidesse. Venemaa sisetarbimine kasvab tulevikus hinnanguliselt üksnes 3 % aastas. Venemaa ekspordihinnad kolmandate riikide turgudele on oluliselt odavamad kui praegused liidu hinnad. Kui liidu turu hinnad peaksid jääma pärast meetmete aegumist oluliselt kõrgemale tasemele kolmandate riikide turgudel küsitavast hinnast, on Venemaa tootjatel suur motivatsioon mitte üksnes kasutada oma vaba tootmisvõimsust liidu turu jaoks, vaid lisaks suunata mõned praegused ekspordimahud kolmandatest riikidest liidu turule.
(154)
Lisaks kehtivad piirangud Venemaa täiendava ekspordi suhtes kolmandatesse riikidesse. Mõned ilmselt suurimad ammooniumnitraadi eksporditurud (Hiina, Ameerika Ühendriigid ja Austraalia) on Venemaa impordile suletud (vt põhjendus 85). Võimalik nullmääraga tollimaksu kehtestamine kahele Venemaa tootjale Ameerika Ühendriikidesse importimiseks (vt põhjendus 86) ei tekita tõenäoliselt Venemaa ekspordi märkimisväärset suurenemist Ameerika Ühendriikide turul, sest sisemaised gaasihinnad on Ameerika Ühendriikides langenud ja peaksid hinnanguliselt jääma madalaks seoses kildagaasi järjest suurema ammutamisega ja sellega seotud ekspordipiirangute tõttu, mis hoiavad sisemaise gaasi hinna Ühendriikides madala (vt põhjendus 86). Lisaks on ammooniumnitraadi impordile suletud Hiina turg. Ammooniumnitraadi tarbimine Venemaa praegustel eksporditurgudel (peamiselt Lõuna-Ameerika, eriti Brasiilia) peaks hinnanguliselt kasvama, kuid Venemaa praegune vaba tootmisvõimsus on vähemalt kaks korda suurem kui nimetatud turgude jaoks prognoositav tarbimise kasv, mistõttu on ebatõenäoline, et oodatava täiendava tarbimise katavad (üksnes) Venemaa tootjad. Hulk Venemaa traditsioonilisi eksporditurge, nagu Egiptus, Türgi, Peruu ja Brasiilia, edendavad praegu omaenda ammooniumnitraadi või muude lämmastikväetiste tootmisvõimsusi (vt põhjendus 87).
(155)
Igal juhul on liidu turg Lõuna-Ameerika turust atraktiivsem tänu selle geograafilisele lähedusele ja juba toimivatele turustuskanalitele. Märkimisväärselt madalamad kaubaveokulud tagavad Venemaa tootjatele suurema kasumi, kuna nad eelistavad valiku olemasolu korral müüa liitu, eeskätt ka seepärast, et liidu hinnad on kolmandate riikide hindadest kõrgemad.
(156)
Komisjon määras uurimisperioodil liidu tootmisharu mittekahjustava hinna kindlaks järgmiselt: tootmiskulule (arvutatud valimis sisalduva nelja liidu tootja esitatud kontrollitud andmete alusel, vt tabel 7) liideti üld- ja halduskulud ning sihtkasum.
(157)
Valimis sisalduva nelja liidu tootja esitatud kontrollitud andmete kohaselt moodustavad üld- ja halduskulud 5-8 % tootmiskuludest, tööstuse sihtkasum on aga 8 % (määratud kindlaks eelmise uurimise käigus) (24).
(158)
Asjaomaste näitajate alusel on liidu tööstust mittekahjustav hind uurimisperioodil 257-264 eurot tonni kohta.
(159)
Komisjon märgib, et üks kahest Venemaa eksportivast tootjast, kelle suhtes kehtis uurimisperioodil hinnakohustus, müüs vaatlusalust toodet hinnakohustuse kohasest minimaalsest impordihinnast kõrgema hinnaga. See-eest teine eksportiv tootja (kelle suhtes kehtis hinnakohustus uurimisperioodil vaid piiratud ajal) müüs vaatlusalust toodet minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga. Seepärast ei ole selge, milline on nende ettevõtjate hinnakujunduspoliitika juhul, kui dumpinguvastased meetmed ja hinnakohustused aeguksid. Samuti märgib komisjon, et nimetatud kahe eksportiva tootja kogused ei olnud uurimisperioodil märkimisväärsed. Lisaks tuleb pidada meeles, et meetmete aegumise korral naasevad teised Venemaa tootjad (sealhulgas kaks eksportivat tootjat, kelle suhtes kehtisid uurimisperioodil hinnakohustused) tõenäoliselt ELi turule ning see suurendab konkureerivat hinnasurvet turul.
(160)
Üks otsustavaid tegureid kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks on hind, millega hinnakohustusega hõlmamata ettevõtjad müüvad tõenäoliselt täiendavaid ekspordikoguseid. Uurimisperioodil olid Venemaa ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse keskmiselt 201 eurot tonni kohta ehk 34 % madalamad kui liidu tootjate praegune keskmine hind liidus. Nimetatud Venemaa ekspordihinnad on jätkusuutlikud, nagu osutatud põhjenduses 58. Hinnakohustusega hõlmamata Venemaa ettevõtjate eksport siseneks dumpinguvastaste meetmete puudumisel liidu turule tõenäoliselt keskmise hinnatasemega, mis on madalam kolmandatest riikidest pärit impordihindadest, aga ka Venemaalt hinnakohustuse kohaselt imporditud toote hinnast, mis asub liidu tootmisharu mittekahjustava sihthinna kõrgemas osas. Muul viisil ei oleks nad võimelised saavutama täiendavat turuosa. Et hinnakohustusega hõlmatud ühe Venemaa eksportiva tootja praegune impordi hinnatase vastab mittekahjustava hinnataseme ülemisele künnisele, leiab komisjon talle praegu kättesaadava teabe põhjal, et täiendav import leiaks aset kahjustava hinnatasemega. Liidu tootmisharu praegusest kasumitasemest olenemata seaksid arvatavad hinnad ohtu liidu tootmisharu suutlikkuse saada normaalset kasumit, mida loodetakse saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel.
(161)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et kolmandatesse riikidesse suunatud Venemaa ekspordi hindade võrdlemine liidu hindadega on mõttetu, kuna võrrelda tuleks samadele turgudele suunatud müüki, mida on nõuetekohaselt korrigeeritud tollimaksude, kaubandustasandi jmt võrra.
(162)
Selle väitega ei saa nõustuda. Komisjon ei väida, et meetmete aegumise korral lööb Venemaalt pärit eksport liidu hinnad alla 34 %. Komisjon peab tõenäoliseks, et hinnatase, millega Venemaa eksport meetmete puudumise korral liidu turule siseneb, on väiksem kui liidu tootmiskulu pluss mõistlik kasumimarginaal, mistõttu see oleks kahjustav. Nimetatud hinnatasemed oleksid Venemaa eksportijate jaoks sellegipoolest atraktiivsemad kui praegused müügihinnad kolmandatele turgudele. Seega ilmneb tõenäoliselt nihe praegustes kaubavoogudes.
(163)
Ühtlasi on uurimine näidanud, et praegune tootmiskulu ja seega mittekahjustav hind ilmselt lähiajal ei vähene, kui vaadata tootmishinna kasvusuundumusi vaatlusalusel perioodil (vt tabel 7). Uurimise käigus ei ilmnenud mingeid märke sellest, et see suundumus kuidagi muutuks.
(164)
Pärast teatavakstegemist rõhutas Venemaa väetisetootjate liit, et päev enne teatavakstegemist olid nad esitanud teabe gaasihinna languse kohta liidus. Venemaa väetisetootjate liit tõstis eeskätt esile juhtivas väetiseturu väljaandes esitatud andmeid, mis kajastasid ELi kauplemiskeskuste hindu pigem Madalmaade gaasituru hindade (Title Transfer Facility) kui ebatüüpiliste Waidhausi hindadena. Venemaa väetisetootjate liit osutas ka Ameerika Ühendriikide gaasihindadele ja Yara Internationali investoritele suunatud 2014. aasta esimese kvartali aruandele, milles osutatakse, et ettevõtja gaasikulud on märkimisväärselt vähenenud.
(165)
Komisjon märgib, et teatavate põllumajandusettevõtjate liitude esitatud majanduslikus uuringus (vt punkt 7 liidu huvi kohta) on sedastatud järgmist: maagaasihinnad on liidus kõrgemad kui enamikus muudes piirkondades ning need peaksid lähitulevikus tõusma. Mis puutub Yara Internationali teatatud kulude kahanemisse, siis see ei puutu asjasse, kuna Yara kontsern on rahvusvaheline kontsern, millel on juurdepääs mitmele odava gaasi ressursile väljaspool liitu. Muud vaatlusaluse toote tootjad, eeskätt liidu idapoolsetes piirkondades, sõltuvad Vene gaasist. Seepärast leiab komisjon endiselt, et ei ole olemas veenvaid tõendeid selle kohta, et gaasihinnad lähitulevikus liidu tootjate jaoks oluliselt alaneksid.
6.3. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(166)
Et Venemaalt pärit ammooniumnitraati eksporditaks liidu turule märkimisväärses koguses ja kahjustava hinnatasemega, oleks liidu tootjad sunnitud müügimahtude ja turuosade säilitamiseks vähendama omahinda. Ammooniumnitraat on kaup, mille puhul põhineb eri tootjate vaheline konkurents peamiselt hinnal.
(167)
Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et arvesse tuleb võtta Venemaalt pärit ammooniumnitraadi liitu sisenemist väidetavalt takistavaid tehnilisi kaubandustõkkeid, täpsemalt müügikeeldu Saksamaal või teatavates muudes liikmesriikides kehtivat ammooniumnitraadi säilitamise ranget reguleerimist. Kuivõrd nimetatud piirangud kehtivad nii kolmandate riikide eksportijate kui ka liidu tootjate suhtes mittediskrimineerival viisil, tuleb väide tagasi lükata.
6.4. Järeldused
(168)
Seoses uurimiste tulemuste, tagasihoidliku tarbimise kasvuga Venemaal ja vaba tootmisvõimsuse, kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi suurendamise piiratud võimaluste ning liidu turu atraktiivsusega leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustab tõenäoliselt Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi kordumise.
(169)
Samuti on uurimine näidanud, et liidu tööstus praegu kahju ei kanna. Siiski puuduvad märgid selle kohta, et positiivne olukord jätkuks pärast meetmete aeguda laskmist. Vastupidi - vastavalt taotluse esitaja esitatud turuanalüüsile on ammooniumnitraadi turuhinnad saavutanud praeguseks oma lae äritsüklis. Äritsüklit (ja hindu) ootab nüüd ees langusfaas. Täpsemalt peaksid hinnad pärast 2009. aasta järgset iga-aastast tõusu nüüd langema. Seega ei suuda liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi hinnataset ja kasumit enam lähiajal saavutada. Samal ajal jäävad tootmiskulud kas stabiilseks või suurenevad, kahandades liidu tootmisharu kasumimarginaali. Sel juhul ja võttes arvesse tarbimise vähenemist liidus, avaldab allalöövate hindadega impordi märkimisväärne kasv tugevat survet liidu tootmisharu müügihindadele, mistõttu kaotab viimane oluliselt turuosa. On väga tõenäoline, et see põhjustab paratamatult olulist kahju.
(170)
Pärast teatavakstegemist kritiseeris Venemaa väetisetootjate liit komisjoni lähtumist taotluse esitaja esitatud turuanalüüsist ja märkis, et 2017.-2018. aastaks prognoositud hinnatasemed on sarnased 2010. aasta hindadega ning eelnenud aastate omadest kõrgemad. Ühtlasi märkis Venemaa väetisetootjate liit, et 2010. aastal oli liidu tööstuse keskmine kasumlikkus suurem nii sihtkasumlikkusest (12,8 %) kui ka Yara Internationali 2014. aasta kvartaliaruandes osutatud kasumlikkusest ning et väljavaated on tänu sellele paljulubavad.
(171)
Aegumise läbivaatamise prognoosiv olemus muudab täpsete järelduste tegemise 2017. aasta ja järgneva perioodi hinnatasemete kohta keeruliseks. Sõltumatus turuanalüüsis osutatakse siiski, et vaatlusaluse toote hinnatasemed peaksid järgmisel kahel aastal langema. Nimetatud asjaolu pluss arvatav tootmiskulude kasv vähendavad väga tõenäoliselt liidu tootmisharu praegust kasumit. Nimetatud prognoosiv järeldus jääb kehtima olenemata asjaolust, et uurimis- ja vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus suurem kui eelmise uurimise käigus määratletud sihtkasum (8 %). Seepärast ei ole tähtis asjaolu, et Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamisel ei peetud kahju kordumist tõenäoliseks, kuna iga juhtumit tuleb hinnata selle iseloomulike omaduste ja eripärade valguses. Lisaks ei käsitleta Yara Internationali 2014. aasta investoritele suunatud väljaandes spetsiaalselt vaatlusalust toodet ning väljaannet ei saa võtta aluseks prognooside tegemisel liidu tootmisharu ja vaatlusaluse toote kohta. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.
(172)
Venemaa pädevate asutuste ja väetisetootjate liidu esindajad väitsid, et komisjon ei ole suutnud esitada tõendeid, mis toetaksid järeldust, et kehtivate meetmete aegumise korral vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import kordub ja see põhjustab kahju kordumist liidu tootmisharule.
(173)
Venemaa väetisetootjate liit väitis ühtlasi, et komisjon ei suutnud kindlaks teha põhjuslikku seost meetmete aegumise ja kahju kordumise tõenäosuse vahel. Kahju kordumise tõenäosuse aluseks tuleks väetisetootjate liidu väitel võtta hoopis teatavakstegemise dokumendis nimetatud välised tegurid, nagu tarbimise vähenemine, hindade langemine, tootmiskulude kasv, tootmisvõimsuse vähene rakendamine.
(174)
Komisjon ei nõustu sellise hinnanguga. Meetmete aeguda laskmise korral on kahju kordumise tõenäosus selgitatav põhiliselt asjaoluga, et tõenäoliselt kordub märkimisväärsete dumpinguhindadega ekspordikoguste sissevedu liidu turule hindadega, mis on kasulikud Venemaa tootjatele, kuid liidu hindadest madalamad. Mõne välise teguri loetlemisega üldhinnangus tegi komisjon kindlaks muud tegurid, mis võivad mõjutada lähiaastatel liidu turgu ja seega liidu tootmisharu olukorda, kuid see asjaolu ei muuda järeldust, et meetmete aeguda laskmise korral dumping tõenäoliselt kordub.
7. LIIDU HUVID
(175)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Venemaa suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.
(176)
Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(177)
Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine ning et meetmed on kehtinud alates 1995. aastast, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete soovimatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(178)
Sellele tuginedes uuriti, kas olenemata järeldustest dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta oli kaalukaid põhjusi, mille põhjal võib järeldada, et meetmete säilitamine ei olnud käesoleval juhul liidu huvides.
7.1. Liidu tootmisharu huvid
(179)
Kehtivad meetmed on aidanud oluliselt vähendada Venemaalt pärit dumpinguhinnaga importi ja pakkunud liidu tootmisharule leevendust. Liidu tootmisharu majanduslikku olukorda hinnati normaalseks, mida tõendab peamiselt jätkuv kasumlikkus. Siiski on oluline märkida, et mõne liidu tootja kasum on juba palju väiksem kui liidu tootmisharu keskmine kasum, jäädes isegi väiksemaks 8 %-lisest sihtkasumist.
(180)
Kui meetmetel võimaldatakse aeguda, on liidu tootmisharu väga tõenäoliselt vastamisi Venemaa tootjate põhjustatava suurenenud ebaausa konkurentsiga. Meetmete aegumine toob kahtlemata kaasa majandusliku olukorra kiire halvenemise. Seega ei ole meetmete aegumine liidu tootmisharu huvides.
7.2. Importijate huvid
(181)
Eelmise uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine tõsist negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. Huvitatud isikuna astus üles E.F.I.A., kes taotles meetmete aegumise lubamist järgmistel põhjustel:
-
meetmed on kehtinud juba pea 20 aastat ja saavutanud oodatud mõju, milleks on liidu tootjate kaitsmine;
-
sisetarbimise kasvu tõttu Venemaal puudub oht, et Venemaa tooted suunatakse ümber liidu turule;
-
mitmele eri tarneallikale juurdepääs ja valiku avardumine on kasutajate huvides.
(182)
Osutatud väited tuleks tagasi lükata. On tõsi, et liidu tootmisharu ei kanna praegu olulist kahju. Aegumise läbivaatamise käigus tuleb aga leida vastus küsimusele - mis juhtub edaspidi, kui meetmetel lubatakse aeguda. Seoses sellega saab liidu tootmisharu praegust toimimist käsitleda üksnes otsustava näitajana tulevase arengu kohta määral, mil see võimaldab hinnata mittekahjustavat hinnataset.
(183)
Liidu importijatel ja kauplejatel on juurdepääs mitmetele liidusisestele ja -välistele ressurssidele, sealhulgas Venemaa omadele. Venemaa on ainus riik, mille suhtes on kehtestatud meetmed.
7.3. Kasutajate huvid
(184)
Mitu kasutajate ühendust andis endast teada. Mõned neist soovisid üksnes enda tunnustamist huvitatud isikuna ega võtnud kindlat seisukohta liidu huvide suhtes. Kaks riiklikku ühendust väljendas seisukohta, et pärast niivõrd pikka kehtivusaega ei ole meetmete säilitamine enam nende huvides.
(185)
Välja toodi järgmised põhjused:
-
väetiste suur osakaal põllumajandusettevõtjate tootmiskuludes (7-42 % eri kuludest olenevalt põllukultuurist);
-
võimalus osta väetist hinnaga, mis on liidu tootjate küsitavast hinnast umbes 15-20 eurot odavam;
-
võimalus saada juurdepääs veidi teistsugusele tootele (Venemaalt pärit mikrograanulid olevat liidu omadest veidi väiksemad ja teatava tootmise jaoks sobivamad);
-
võimalus saada juurdepääs mitmele tarnijale, tänu millele suureneb konkurents, välditakse oligopoolseid seisundeid ja hinnakartelle.
(186)
Nimetatud väidetega ei saa nõustuda põhjendustes 182 ja 183 osutatud põhjustel. Komisjonile ei ole teada mingeid liidu tootjate konkurentsi eiravaid tavasid, tootjad on liidu turul vabas konkurentsis.
(187)
Kasutajatele saadetud küsimustikule ei laekunud ühtegi vastust põllumajandusettevõtjatelt. Seega ei olnud võimalik kontrollida väetiste, sealhulgas ammooniumnitraadi mõju põllumajandusettevõtjate tootmiskuludele tervikuna. Seepärast ei saa kinnitada ammooniumnitraadi madalamate hindade väidetavat suurt positiivset mõju põllumajandusettevõtjate tootmiskuludele. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal võib siiski väita, et ammooniumnitraat moodustab üksnes umbes 21 % kõigi lämmastikväetiste (ammooniumnitraat, kaltsiumammooniumnitraat, uurea, uurea ja ammooniumnitraadi lahus, NPK (lämmastik-, fosfor- ja kaaliumväetis)/NP/NK jne) tarbimisest liidus (25). Arvestades, et kasutatakse ka muid väetisi (mille kaaliumi- ja fosforisisaldus on suurem), on ammooniumnitraadi osakaal liidu põllumajandusettevõtjate kasutatavate kõigi väetiste seas hinnanguliselt veelgi väiksem kui 21 %. Seepärast on mõistlik järeldada, et praeguste meetmete mõju liidu põllumajandusettevõtjatele tervikuna ei ole märkimisväärne.
(188)
Lisaks on isegi juhul, kui lühiajaliselt tundub juurdepääs odavamatele väetistele olevat põllumajandusettevõtjate huvides, tõenäoline liidu tootmisharule avalduva kahju kordumine keskpikas perspektiivis, mistõttu tekib teatavates liidu piirkondades asuvatel tundlikumatel liidu tootjatel oht pankrotistuda. Tulevikus oleks kasutajatel/põllumajandusettevõtjatel veelgi väiksem tarnijate valik, kuna tarnijad muutuksid sõltuvaks Venemaa ekspordist ja see tõstaks tõenäoliselt hindu.
(189)
Üks kasutajate ühendus esitas ka sõltumatu majanduseksperdi uuringu, mille kohaselt tooks meetmete aegumine kaasa kasutajatele meelepärase väetiste hinna langemise liidus, impordimahtude kerge suurenemise ning vähese negatiivse mõju liidu tootjatele, mida leevendavad aga praegused kopsakad kasumimarginaalid. Siiski tuleb märkida, et osa eeldusi, millele majandusuuringu hinnangus viidati, ei ole kooskõlas uurimise tulemustega. Uurimise käigus selgitati välja, et kolmandatesse riikidesse suunatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi ekspordihind on majandusuuringus osutatud hinnast madalam. Ka Venemaa tootmisvõimsuse ja võimaliku sisetarbimise väärtused erinevad meetmete kehtetuks tunnistamise mõjustsenaariumide puhul kasutatud väärtustest. Seepärast ei saa uuringus kasutatud hinnanguid pidada otsustavate järelduste tegemiseks usaldusväärseks.
(190)
Pärast teatavakstegemist taotlesid mitmed põllumajandusettevõtjate liidud komisjonilt ärakuulamist ning esitasid eelmises põhjenduses nimetatud uuringu veidi muudetud versiooni, milles on võetud arvesse komisjoni teatavakstegemise dokumendis esitatud andmeid.
(191)
Muudetud uuring tundub kinnitavat komisjoni eeldust, et Venemaa ekspordihind langeb umbes Venemaa sisemaise hinna tasemele, mis on 221 eurot tonni kohta. Seetõttu on liidu tootjad sunnitud turuosa säilitamiseks oma hindu alandama.
(192)
Põllumajandustootjate esindajad selgitasid oma praegust keerulist olukorda, kus nad peavad konkureerima kolmandate riikide põllumajandustoodete tootjatega ilma igasuguste kaitsvate dumpinguvastaste meetmeteta, samal ajal kui vaatlusaluse toote liidu tootjad on kaitstud. Meetmete aegumise korral nende sõnul vaatlusaluse toote hind langeks ning negatiivseid tagajärgi liidu tootjatele tasakaalustab kasu põllumajandusettevõtjatele - kasutajate kategooria, mis annab tööd miljonitele inimestele liidus. Põllumajandusettevõtjate esindajad väitsid veel, et kui vaatlusaluse toote hind langeb, ostavad nad pigem seda toodet kui muid odavamaid, kuid keskkonnakahjulikumaid väetisi, nagu uurea või uurea ja ammooniumnitraadi lahused. See on keskkonnasõbralikum variant. Nende arvates tuleks meetmed kehtima jäämise korral peatada (nagu Hiinast, Kasahstanist ja Ukrainast pärit ränimangaani importi käsitleva uurimise puhul) (26).
(193)
Komisjon analüüsis põllumajandusettevõtjate ühenduste väiteid põhjalikult. Asjaolu, et liidu põllumajandusettevõtjatel on juurdepääs nii liidu kui ka kolmandate riikide, v.a Venemaa, tootjate toodetud vaatlusalusele tootele, ei seata kahtluse alla. Ennekõike (nagu kinnitati ka 19. juunil 2014 toimunud ärakuulamisel) ja vastupidiselt majandusuuringus esitatud eeldusele ei ole kindlaid tagatisi selle kohta, et vaatlusaluse toote mis tahes esialgne võimalik hinnalangus kandub (meetmete aegumise korral) üle lõppkasutajatele. Põllumajandusettevõtjad ostavad vaatlusalust toodet sageli edasimüüjatelt, ilma et nad teaksid täpselt selle päritolu, pidades oluliseks muid omadusi (graanulite suurus jne). Seepärast on meetmete aegumise korral ülimalt tõenäoline vaatlusaluse toote puhul kahju kordumine liidu tootjatele, kuid samas ei ole kasutajate kasu kohta mingit kindlust.
(194)
Vaatlusaluse toote impordi suhtes on dumpinguvastased meetmed kehtinud kaua aega ning see ei ole tekitanud põllumajandusettevõtjatele ebaproportsionaalseid kulusid, mis seaksid nende olemasolu ohtu. Liidu huvide analüüsimisel hinnatakse meetmete säilitamise proportsionaalsust, võttes arvesse erinevaid ja mõnikord vastuolus olevaid huvisid. Meetmete säilitamine on liidu tootjate huvides, nende kehtetuks tunnistamine aga sunnib neist paljusid oma tegevust lõpetama. Seega, kuna komisjonil ei ole tõendeid selle kohta, et meetmed tekitaksid põllumajandusettevõtjatele ebaproportsionaalseid kulusid, on meetmete säilitamine proportsionaalsuse seisukohast liidu huvides. Põllumajandusettevõtjad möönsid igal juhul, et nad eelistavad tarnijate valiku olemasolu ning et liidu tootmisharu kadumine ei ole nende huvides.
(195)
Nagu põhjenduses 193 öeldud, ei ole tõendeid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa ammooniumnitraadi hinna languse, mis kanduks üle kasutajatele, tuues kaasa ülemineku muudelt keskkonnakahjulikelt väetistelt ammooniumnitraadi kasutamisele. Seega ei ole väidetav positiivne keskkonnamõju põhjendatud. Igal juhul ei ole mis tahes võimalik positiivne keskkonnamõju nii ulatuslik, et see muutuks tähtsamaks kui meetmete kohaldamise jätkamine vastavalt liidu üldistele huvidele. Meetmete peatamise ettepaneku osas tuleb märkida, et see ei ole võimalik, kuna algmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatud õiguslikud nõuded ei oleks sel juhul täidetud.
(196)
Eelnevat arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole kasutajate huvides või vähemalt et kasutajate lisakasu ei kaalu üles liidu tootmisharule tekkivaid lisakulusid.
7.4. Järeldus liidu huvide kohta
(197)
Põhjendustes 179-195 kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
8. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
(198)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(199)
Pärast teatavakstegemist taotles üks valimisse mittekuuluv Venemaa tootja komisjonilt läbirääkimiste algatamist hinnakohustuse kehtestamiseks ning pakkus välja miinimumhinna koos koguselise ülemmääraga. Algmäärus ei sisalda aga õiguslikku alust hinnakohustuse heakskiitmiseks aegumise läbivaatamise raames, kuna meetmete vormi ei ole võimalik muuta. Nimetatud Venemaa tootja võib taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, kui ta peab läbivaatamistingimusi täidetuks.
(200)
Pärast teatavakstegemist taotles Akroni kontsern komisjonilt menetlustoimingute lõpetamist vähemalt Akroni suhtes, kuna viimane on võrreldes muude Venemaa tootjatega teistsuguses olukorras. Läbivaatamise käigus järeldati aga, et Akron on muude Venemaa tootjatega samas olukorras. Lisaks ei kujuta algmääruse artikli 11 lõige 2 õiguslikku alust eri eksportivate tootjate eristamiseks.
(201)
Eespool esitatu põhjal ning võttes arvesse järeldusi dumpingu ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed (kehtestatud määrusega (EÜ) nr 661/2008, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 989/2009) säilitada veel viie aasta jooksul.
(202)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse Venemaalt pärinevate ja praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla kuuluvate 80 massiprotsendist suurema ammooniumnitraadisisaldusega tahkete väetiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on kindlaksmääratud summa vastavalt punktidele a, b ja c:
a)
kaupade puhul, mida toodab Novomoskovskis (Venemaa) asuv avatud aktsiaselts Azot või Nevinnomõsskis (Venemaa) asuv avatud aktsiaselts Nevinnomõski Azot ning mida müüakse esimesele sõltumatule kliendile ELis kas otse või Zugis (Šveits) asuva äriühingu EuroChem Trading GmbH poolt või Moskvas (Venemaa) asuva avatud aktsiaseltsi, mineraalväetiste ja keemiatööstusettevõtte EuroChem või Zugis (Šveits) asuva äriühingu EuroChem Trading GmbH vahendusel (TARICi lisakood A522):
Toote kirjeldus
CN-kood
TARICi kood
Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)
Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes
3102 30 90
-
32,82
Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi
3102 40 90
-
32,82
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi
3102 29 00
10
32,82
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi
3102 60 00
10
32,82
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi
3102 90 00
10
32,82
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta
3105 10 00
10
32,82
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi
3105 10 00
20
31,84
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 10 00
30
30,85
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 10 00
40
29,87
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9-12 massiprotsenti
3105 10 00
50
28,88
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi
3105 20 10
30
31,84
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 20 10
40
30,85
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 20 10
50
29,87
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9-12 massiprotsenti
3105 20 10
60
28,88
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi
3105 51 00
10
31,84
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 51 00
20
30,85
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 51 00
30
29,87
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9-10,40 massiprotsenti
3105 51 00
40
29,41
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi
3105 59 00
10
31,84
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 59 00
20
30,85
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 59 00
30
29,87
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9-10,40 massiprotsenti
3105 59 00
40
29,41
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi
3105 90 20
30
31,84
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 90 20
40
30,85
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 90 20
50
29,87
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9-12 massiprotsenti
3105 90 20
60
28,88
b)
Kirovo-Tšepetski keemiakombinaadis (TARICi lisakood A959) toodetud kaupade puhul:
Toote kirjeldus
CN-kood
TARICi kood
Kindlaksmääratud tollimaksumäär (eurodes tonni kohta)
Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes
3102 30 90
-
47,07
Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi
3102 40 90
-
47,07
Lõikes 1 osutatud ja eespool esitatud tabelis nimetamata kaupade suhtes, mida toodab äriühing Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat, ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu.
c)
Kõikide muude äriühingute puhul (TARICi lisakood A999):
Toote kirjeldus
CN-kood
TARICi kood
Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)
Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes
3102 30 90
-
47,07
Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi
3102 40 90
-
47,07
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi
3102 29 00
10
47,07
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi
3102 60 00
10
47,07
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi
3102 90 00
10
47,07
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta
3105 10 00
10
47,07
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi
3105 10 00
20
45,66
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 10 00
30
44,25
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 10 00
40
42,83
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9-12 massiprotsenti
3105 10 00
50
41,42
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi
3105 20 10
30
45,66
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 20 10
40
44,25
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 20 10
50
42,83
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9-12 massiprotsenti
3105 20 10
60
41,42
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi
3105 51 00
10
45,66
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 51 00
20
44,25
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 51 00
30
42,83
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9-10,40 massiprotsenti
3105 51 00
40
42,17
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi
3105 59 00
10
45,66
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 59 00
20
44,25
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 59 00
30
42,83
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9-10,40 massiprotsenti
3105 59 00
40
42,17
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi
3105 90 20
30
45,66
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi
3105 90 20
40
44,25
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi
3105 90 20
50
42,83
Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9-12 massiprotsenti
3105 90 20
60
41,42
3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist saanud kahjustada ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (27) artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 kindlaks määratud dumpinguvastast tollimaksu protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.
4. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud importtooted, mille kohta on arve esitanud äriühingud, kelle hinnakohustuse on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on kantud otsuses 2008/577/EÜ esitatud nimekirja (muudetud kujul), on vabastatud artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust järgmistel tingimustel:
-
nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning
-
sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust, ning
-
tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.
2. Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg,
-
kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või
-
kui komisjon tühistab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 8 lõike 9 kohaselt hinnakohustuse heakskiitmise määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel, 23. september 2014