ROZHODNUTÍ RADY 2013/730/SZBP
ze dne 9. prosince 2013
na podporu činností střediska SEESAC zaměřených na odzbrojení a kontrolu zbraní v jihovýchodní Evropě v rámci strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 13. prosince 2003 Evropskou bezpečnostní strategii, v níž bylo určeno pět hlavních výzev, kterým bude muset Unie čelit: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státu a organizovaná trestná činnost. Důsledky nedovolené výroby, převodu a oběhu konvenčních zbraní, včetně ručních palných a lehkých zbraní, jakož i jejich nadměrné hromadění a nekontrolované šíření jsou podstatou čtyř z těchto pěti výzev. Tyto zbraně přispívají k nedostatku bezpečnosti v jihovýchodní Evropě a sousedních regionech i v mnohých dalších částech světa, a zostřují tak konflikty a podrývají proces budování míru po skončení konfliktů, čímž vážně ohrožují mír a bezpečnost.
(2)
Evropská rada přijala ve dnech 15 a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie“), která stanoví pokyny pro činnost Unie v oblasti ručních palných a lehkých zbraní. Podle strategie jsou Balkán a jihovýchodní Evropa označeny za regiony, které jsou nadměrným hromaděním a šířením ručních palných a lehkých zbraní nejvíce ohroženy. Uvádí se v ní, že Unie bude věnovat zvláštní pozornost střední a východní Evropě, a se zvláštním odkazem na oblast Balkánu zdůrazňuje, že účinným nástrojem provádění této strategie bude podpora účinného multilateralismu, jakož i příslušných regionálních iniciativ. Rovněž konkrétně poukazuje na potřebu podílet se na úsilí o snížení nadbytečných zásob ručních palných a lehkých zbraní ve východní Evropě pocházejících z dob studené války.
(3)
Na druhé hodnotící konferenci konané v roce 2012 a věnované akčnímu programu OSN pro prevenci, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (dále jen „akční program OSN“), jenž byl přijat dne 20. července 2001, všechny členské státy OSN znovu potvrdily svůj závazek k prevenci nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a podpořily opatření k dalšímu posílení účinné úlohy, kterou mohou plnit regionální a subregionální organizace při provádění akčního programu OSN a uplatňování mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně (dále jen „mezinárodní nástroj pro sledování“).
(4)
Regionální středisko pro jihovýchodní a východní Evropu pro kontrolu ručních palných a lehkých zbraní (středisko SEESAC), které bylo zřízeno v roce 2002 v Bělehradě a které je provozováno v rámci společného mandátu Rozvojového programu OSN (UNDP) a Rady pro regionální spolupráci (která nahradila Pakt o stabilitě pro jihovýchodní Evropu), napomáhá vnitrostátním a regionálním zúčastněným stranám při kontrole a omezování šíření a zneužívání ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně, a přispívá tak k posílení stability, bezpečnosti a rozvoje v jihovýchodní a východní Evropě. Středisko SEESAC klade zvláštní důraz na rozvoj regionálních projektů zaměřených na řešení problematiky přeshraničních toků zbraní.
(5)
V předchozích letech Unie podporovala středisko SEESAC rozhodnutím Rady 2002/842/SZBP, jež bylo prodlouženo a pozměněno rozhodnutím Rady 2003/807/SZBP (1) a rozhodnutím Rady 2004/791/SZBP (2). Naposledy EU podpořila činnosti střediska SEESAC v oblasti kontroly zbraní prostřednictvím rozhodnutí Rady 2010/179/SZBP (3).
(6)
Unie je odhodlána financovat další projekt střediska SEESAC zaměřený na omezení hrozby nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v jihovýchodní Evropě a obchodování s nimi, aby v zájmu dosažení výše uvedených cílů nadále přispívala ke snižování rizika nedovoleného obchodu s těmito zbraněmi.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Za účelem provádění strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi a prosazování míru a bezpečnosti budou mít činnosti vyvíjené za podpory Unie v rámci projektu zaměřeného na omezení hrozby nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní v jihovýchodní Evropě a obchodování s nimi tyto konkrétní cíle:
-
posílit v jihovýchodní Evropě zabezpečení zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně;
-
ničením zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v jihovýchodní Evropě omezit dostupné zásoby;
-
podporou poskytovanou na zřízení či posílení stávajících systémů elektronické registrace a evidence zbraní v jihovýchodní Evropě zlepšit označování a sledování;
-
podporou a usnadněním sdílení poznatků, výměny informací a zvyšování informovanosti na základě užší regionální spolupráce v jihovýchodní Evropě posílit kontroly ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně;
-
podpořit sběr nezákonných ručních palných a lehkých zbraní, výbušných zařízení, munice a souvisejícího střeliva, které jsou v držení obyvatel zemí jihovýchodní Evropy.
Unie bude tento projekt, jehož podrobný popis je uveden v příloze, financovat.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektu uvedeného v článku 1 je pověřeno středisko SEESAC.
3. Středisko SEESAC plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s Rozvojovým programem OSN, jednajícím jménem střediska SEESAC, nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu financovaného Unií, jak je uvedeno v článku 1, činí 5 127 650 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet celého programu činí 14 335 403 EUR. Program bude společně financovat Unie, Ministerstvo zahraničních věcí Norského království a příjemce.
2. Výdaje financované referenční částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s Rozvojovým programem OSN, jednajícím jménem střediska SEESAC, nezbytnou dohodu. Tato dohoda stanoví, že středisko SEESAC zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise bude usilovat o uzavření dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí, založené na řádných čtvrtletních zprávách vypracovaných střediskem SEESAC. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise podává zprávy o finančních aspektech projektu podle článku 1.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 36 měsíců po dni uzavření dohody podle čl. 3 odst. 3. Pozbývá však platnosti šest měsíců ode dne jeho vstupu v platnost, nebude-li v této lhůtě uzavřena uvedená dohoda.
V Bruselu dne 9. prosince 2013.
NÕUKOGU OTSUS 2013/730/ÜVJP,
9. detsember 2013,
SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu võttis 13. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat rasket ülesannet: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riigi läbikukkumine ja organiseeritud kuritegevus. Neist viiest nelja puhul on kesksel kohal tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikust valmistamisest, üleandmisest ja levitamisest ning nende ülemäärasest hankimisest ja kontrollimatust levikust tulenevad tagajärjed. Need suurendavad ebakindlust Kagu-Euroopas, selle naabruses ja paljudes muudes maailma piirkondades, teravdades konfliktiolukorda ja raskendades konfliktijärgset rahu taastamist, seades seega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku.
(2)
Euroopa Ülemkogu võttis 15.-16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „strateegia”), milles on esitatud suunised liidu tegevuseks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Kõnealuse strateegiaga määratletakse Balkan ja Kagu-Euroopa piirkonnana, mida väike-ja kergrelvade ülemäärane hankimine ja levik eriti mõjutab. Strateegias märgitakse, et liit pöörab erilist tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopale, ning rõhutatakse eelkõige Balkanile viidates, et strateegia tulemusliku elluviimise vahendiks on tõhusal mitmepoolsusel põhineva lähenemisviisi ja asjaomaste piirkondlike algatuste toetamine. Samuti edendatakse strateegiaga sõnaselgelt vajadust osaleda jõupingutustes, mille eesmärk on vähendada üleliigseid väike- ja kergrelvade varusid, mis on Ida-Euroopasse jäänud peale külma sõda.
(3)
20. juulil 2001 vastu võetud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõiki aspekte käsitleva ÜRO tegevusprogrammi (edaspidi „ÜRO tegevusprogramm”) teisel läbivaatamiskonverentsil 2012. aastal kinnitasid kõik ÜRO liikmesriigid taas oma kohustust hoida ära ebaseaduslik kauplemine väike- ja kergrelvadega ning toetasid meetmeid, millega täiendavalt tugevdatakse, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide rolli, et rakendada ÜRO tegevusprogrammi ning riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit (edaspidi „päritolu kindlakstegemist käsitlev rahvusvaheline vahend”).
(4)
Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskus (SEESAC), mis loodi 2002. aastal Belgradis ning mis tegutseb ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) ühismandaadi alusel, aitab riiklikel ja piirkondlikel sidusrühmadel kontrollida ja vähendada väike-ja kergrelvade ning nende laskemoona levikut ja väärkasutamist ning toetab seeläbi stabiilsuse, julgeoleku ja arengu suurendamist Kagu- ja Ida-Euroopas. SEESAC pöörab erilist tähelepanu relvade üle piiri toimetamise konkreetseid tahke käsitlevate piirkondlike projektide väljatöötamisele.
(5)
Liit toetas varem SEESACi nõukogu otsusega 2002/842/ÜVJP, mida on laiendatud ja muudetud nõukogu otsusega 2003/807/ÜVJP (1) ja nõukogu otsusega 2004/791/ÜVJP (2). Hiljuti toetas liit SEESACi relvastuskontrolli alast tegevust nõukogu otsusega 2010/179/ÜVJP (3).
(6)
Liit soovib rahastada SEESACi uut projekti, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas, et jätkuvalt toetada nende ebaseadusliku kaubanduse ohu vähendamist ja saavutada eespool kirjeldatud eesmärgid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Pidades silmas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia rakendamist ning rahu ja julgeoleku edendamist, on liidu toetataval projektil, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas järgmised konkreetsed eesmärgid:
-
suurendada Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude julgeolekut,
-
vähendada Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona kättesaadavaid varusid nende hävitamise teel,
-
parandada märgistamist ja päritolu kindlakstegemist, toetades Kagu-Euroopas relvade registreerimise ja arvestuse pidamise elektrooniliste süsteemide loomist või tõhustamist,
-
tõhustada kontrolli väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona üle, tugevdades ja hõlbustades Kagu-Euroopas tehtava tihedama piirkondliku koostöö kaudu teadmiste vahetamist, teabevahetust ja teadlikkuse suurendamist,
-
toetada Kagu-Euroopa riikide elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike ja üleliigsete relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja nendega seotud lahingumoona kogumist.
Liit rahastab seda projekti, mille üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.
Artikkel 2
1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).
2. Artiklis 1 osutatud projekti rakendab tehniliselt SEESAC.
3. SEESAC täidab oma ülesandeid kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja vajalikud korraldused kokku UNDPga, kes esindab SEESACi.
Artikkel 3
1. Lähtesumma artiklis 1 osutatud liidu rahastatava projekti rakendamiseks on 5 127 650 eurot. Kogu programmi hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot. Programmi kaasrahastajateks on liit, Norra Kuningriigi välisministeerium ja kasusaaja.
2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud lähtesummast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulude nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon vajaliku lepingu UNDPga, kes esindab SEESACi. Rahastamislepingus sätestatakse, et SEESAC tagab liidu toetuse nähtavuse, mis vastab selle suurusele.
4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esile kerkivatest probleemidest ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest SEESACi koostatavate korrapäraste kvartaliaruannete alusel. Nimetatud aruannete põhjal teostab nõukogu hindamise.
2. Komisjon annab aru artiklis 1 osutatud projekti finantsaspektide kohta.
Artikkel 5
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast ei ole nimetatud lepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.
Brüssel, 9. detsember 2013