PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1343/2013,
12. detsember 2013,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast”), Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit persulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”). Hiina suhtes kohaldatavad meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 71,8 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kaks Hiina eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalsed tollimaksumäärad.
2. Aegumise läbivaatamise algatamine
(2)
10. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit persulfaatide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.
(3)
Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitasid kaks Euroopa tootjat (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG), kelle toodang moodustab 100 % liidu persulfaatide kogutoodangust.
(4)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Uurimine
3.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).
3.2. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(7)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(8)
Ükski importija ei andnud endast teada.
(9)
Küsimustikule vastas vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalik.
(10)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt Türgi tootjalt, keda peetakse võrdlusriigi tootjaks.
(11)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa,
b)
Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja
- United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(12)
Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, nimelt peroksosulfaadid (persulfaadid), sealhulgas kaaliumperoksomonosulfaat („vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla.
(13)
Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina.
(14)
Uurimine ja ka esialgne uurimine kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Üldised märkused
(15)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit teatava impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
(16)
Nagu põhjenduses 9 selgitatakse, osales uurimises vaid üks Hiina eksportiv tootja ja uurimisperioodil ta vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud. Nagu allpool põhjenduses 22 märgitakse ning selgitatakse põhjalikult põhjendustes 51-53, selgus uurimisest, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes ei kohaldata praegust läbivaatamist. Seega ei saa sellisel juhul koostada dumpinguanalüüsi.
2. Impordi arengusuund juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks
(17)
Dumpingu kordumise tõenäosuse hindamiseks võeti arvesse koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud teavet, algmääruse artikli 18 kohaselt kogutud teavet ja koostööd mittetegevate eksportivate tootjate kohta kättesaadavaid fakte. Olemasolevad faktid leiti aegumise läbivaatamise taotlusest, teabest, mille Ameerika Ühendriigid avaldasid 2013. aasta märtsis algatatud aegumise läbivaatamise raames, (5) komisjonile kättesaadavast statistikast, st algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt igal kuul liikmesriikide esitatavast teabest („14.6-andmebaas”), ja Eurostati andmetest impordi kohta.
a) Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi hinnad ja mahud
(18)
Uurimise ajal kasutada olevatest andmetest selgus, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt Hiina eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud (6). Seega ei kohaldata sellise impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid. Nimetatud impordi hinnad jäid allapoole liidu tootmisharu hindadest nimetatud perioodil.
(19)
Hoolimata asjaolust, et Hiinast liitu suunatud impordi hinnad kasvasid asjaomasel perioodil 29 %, olid need endiselt madalad ja lõid uurimisperioodi vältel alla liidu tootmisharu hinnad. Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul kasvasid samuti, kuid väiksemal määral, 7 %.
(20)
Ainus koostööd tegev Hiina eksportija, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidu turule. Kuid uurimine tuvastas, et kõnealune äriühing eksportis dumpinguhindadega kolmandate riikide turgudele ning et tema hinnad olid veelgi madalamad liidu turule suunatud Hiina praeguse impordi hindadest. See näitab, et Hiina eksportijad jätkavad dumpinguhindade kasutamist ning et nende hinnad on madalad.
(21)
Liidu turg koosneb laias laastus kolme riigi impordist (Hiina, Türgi ja Ameerika Ühendriigid, millest igal on 8-10 % suurune turuosa) ning kahest liidu tootjast, kelle turuosa on ligikaudu 65-75 %. Uurimine näitas, et Ameerika Ühendriigid olid endiselt liidu turul esindatud ja esindasid uurimisperioodil ligikaudu kolmandikku koguimpordist. Ameerika Ühendriikide hinnad olid keskmiselt 10 % kõrgemad Hiinast pärit impordi hindadest. See asjaolu ja liidu tootmisharu hindade täheldatud alanemine näitab, et Hiina import avaldas endiselt liidus müügihindadele langetavat survet.
(22)
Nagu eespool põhjenduses 18 märgitakse, eksportis uurimisperioodil Hiinast üks eksportija, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes kõnealune import 24 % ja samal perioodil kasvas liidu kogutarbimise vastav turuosa 8 %-lt 9,6 %-le.
(23)
Tasub meenutada, et aastatel 1995-2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Pärast nende meetmete kehtetuks tunnistamist suurenes Hiinast pärit impordi maht vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal enam kui 4 000 tonnini 2003. aastal ning seejärel enam kui kahekordistus peaaegu 9 000 tonnini 2006. aastal. Teisisõnu haaras Hiinast pärit import mõne aastaga enda kätte enam kui 20 % liidu turust. Ajavahemikul 2003-2006, kui tarbimine suurenes 7 % võrra, Hiina turuosa kahekordistus. See näitab, et Hiina eksportijad on dumpinguvastaste meetmete puudumisel võimelised hõlvama märkimisväärse osa liidu turust.
(24)
Arvestades eeltoodud fakte ja kaalutlusi, eriti Hiina reaktsiooni pärast liidu turul meetmete kehtetuks tunnistamist 2001. aastal, Hiina hindade taset uurimisperioodil ning jätkuvat dumpinguhindade kasutamist kolmandate riikide turgudel, leitakse, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lühiajaline odav import Hiinast liidu turule taastuks suures mahus.
b) Hiina tootjate hinnapoliitika teistel eksporditurgudel
(25)
Nagu eespool põhjenduses 16 märgitakse, koostööd tegev Hiina äriühing ei eksportinud liitu uurimisperioodil ning ei olnud võimalik võrrelda selle siseturu normaalväärtusi liitu suunatud ekspordi hindadega. Nagu eespool põhjenduses 24 märgitakse, hinnati siiski seda, kas uurimisperioodil toimus äriühingu eksport kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. Kuna äriühingule võimaldati esialgse uurimise jooksul turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel.
(26)
Nende vaatlusaluse toote kolme liigi puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti keskmised normaalväärtused kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Ühe tooteliigi puhul tuli selle normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. Selle tooteliigi normaalväärtuse leidmiseks kasutati äriühingu tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulusid ning tulusust, mis saadi omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.
(27)
Tuginedes kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi tehasehindadele, mis määrati teatatud ja kinnitatud andmete põhjal, näitas võrdlus kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna vahel, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli 9,4 %.
(28)
Hinnakäitumise osas annavad Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed samuti selgelt märku Hiina eksportivate tootjate dumpingutavadest teistel turgudel.
c) Liidu turu atraktiivsus
(29)
Uurimine näitas, et koostööd tegev Hiina äriühing eksportis mitmesugust toodangut kolmandatesse riikidesse, nt Brasiiliasse, Indoneesiasse, Malaisiasse, Lõuna-Aafrikasse, Lõuna-Koreasse, Taiwani ja Araabia Ühendemiraatidesse. Koostööd tegeva Hiina äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu võrreldi seega liidu tootmisharu müügihindade ning uurimisperioodil liidu turule suunatud Hiina impordi hinnatasemega. Võrdlus näitas, et koostööd tegev Hiina eksportija lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu tugevalt alla kuni 40 %.
(30)
See analüüs näitab ühest küljest seda, et hinnad liidu turul on kõrgemad ja seetõttu väga atraktiivsed, ning teisest küljest seda, et teiste Hiina eksportijate pakutud hinnad on madalamad kui praegused Hiina impordihinnad liidu turul.
(31)
Samuti tuleb märkida, et koostööd tegeva äriühingu normaalväärtused uurimisperioodil olid üldiselt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. See kinnitab liidu turu atraktiivsust, kuna seeläbi saavad Hiina tootjad ilmselgelt suuremat kasu. Madal hinnatase Hiinas ei põhine millelgi muul kui sellel, et nii tootmisvõimsus kui ka pakkumine olid vaatlusaluse toote puhul suured.
(32)
Nagu eespool põhjenduses 28 märgitakse, on teatavate kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide ja India turud muutunud Hiina eksportijatele dumpinguvastaste meetmete kehtimise tõttu vähem atraktiivseks. Lisaks leiti, et teistel kolmandate riikide turgudel kasutati suhteliselt madalamaid hindu kui liidu turul. Teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendatud, teevad tarneid need riigid, kes juba tegutsevad nendel turgudel, seega kasutatakse Hiina vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt eksportimiseks liidu turule.
(33)
Tuginedes eeltoodule, võib eeldada, et kehtivate meetmete kaotamise korral kasvab liidu turule suunatud Hiina import ja kasutatakse tugevamat hinnasurvet.
d) Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus
(34)
Kooskõlas algmääruse artikliga 18 tugines Hiina vaba tootmisvõimsuse analüüs muu kättesaadava teabe puudumise tõttu olemasolevatel faktidel, nimelt piiratud teabel, mis saadi koostööd tegevalt Hiina eksportijalt Hiina turuolukorra kohta; teabel, mis saadi liidu tootmisharult; teabel, mis oli avalikult kättesaadav Hiina viie peamise tootja kohta; ning algetapis kogutud andmetel. Nendest allikatest saadud teave leiti olevat omavahel kooskõlas.
(35)
Saadud teabe põhjal oletatakse, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust üle 100 000 tonni, mis moodustab ligikaudu kolmekordse liidu tarbimismahu uurimisperioodil.
(36)
Koostööd tegeva tootja tootmisvõimsuse rakendusastmele tuginedes järeldati, et Hiinas on märkimisväärses suuruses kasutamata tootmisvõimsust, mida saab kasutada tootmise suurendamiseks ja selle liidu turule suunamiseks, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda.
e) Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(37)
Eeltoodut silmas pidades leiti, et esineb tõenäosus, et kehtivate meetmete aeguda laskmisel võib dumping korduda. Kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral osutavad dumpingu kordumise tõenäosusele eelkõige Hiina puhul kindlaks määratud normaalväärtuste tase, koostööd tegeva tootja dumpinguhinnaga müük kolmandate riikide turgudel, Hiina eksportijate suhtes Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed, liidu turu atraktiivsus võrreldes teiste turgudega ning märkimisväärne vaba tootmisvõimsus Hiinas.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tootmisharu määratlus
(38)
Praegune uurimine kinnitas, et persulfaate toodavad liidus vaid kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamise taotlust ja tegid uurimise ajal koostööd.
(39)
Need kaks äriühingut moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
2. Sissejuhatav märkus
(40)
Selleks et kaitsta algmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse kahe liidu tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena.
(41)
Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi osas: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi osas. Impordianalüüsi täiendati algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega.
3. Tarbimine liidus
(42)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal.
(43)
Liidu tarbimine uurimisperioodil oli pisut suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. 2009. ja 2010. aasta vahel märgiti 22 % kasvu, kuid edaspidi tarbimine vähenes ligikaudu 18 % võrra.
Tabel 1
Tarbimine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tarbimine (tonnides)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
114
103
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat; artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.
4. Hiinast pärit impordi maht, hinnad ja turuosa
(44)
Hiinast pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal.
(45)
Eelmainitud andmekogude võrdlemine näitab, et kogu Hiina import pärineb ühelt äriühingult, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Sellest tulenevalt ei saa analüüsida Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi turuosa ja selle hinnakujundust.
(46)
Lisaks ei ole võimalik arvutada Hiina puhul hindade allalöömist, sest Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes kehtisid dumpinguvastased meetmed, ei eksportinud uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet.
5. Import muudest kolmandatest riikidest
(47)
Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Need koostati CN-koodide ja TARIC-koodide tasemel saadud statistilise teabe alusel. Konfidentsiaalsuse tõttu, nagu eespool põhjenduses 40 selgitatakse, on turuosa näitajad avaldatud indekseerituna.
Tabel 2
Import muudest kolmandatest riikidest
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Türgi
Impordimaht (tonnides)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeks (2009 = 100)
100
129
101
130
Hind, eurot/tonn
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeks (2009 = 100)
100
89
99
102
Turuosa
Indeks
100
106
89
126
Ameerika Ühendriigid
Impordimaht (tonnides)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeks (2009 = 100)
100
108
114
70
Hind, eurot/tonn
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeks (2009 = 100)
100
111
114
104
Turuosa
Indeks
100
88
100
68
Muud kolmandad riigid
Impordimaht (tonnides)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeks (2009 = 100)
100
97
86
67
Hind, eurot/tonn
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeks (2009 = 100)
100
105
111
120
Turuosa
Indeks
100
80
76
65
Kolmandad riigid kokku
Impordimaht (tonnides)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeks (2009 = 100)
100
112
104
88
Hind, eurot/tonn
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeks (2009 = 100)
100
101
108
106
Turuosa
Indeks
100
92
91
85
Allikas: Eurostat ja Taric
(48)
Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi maht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 % ning samal perioodil tõusis keskmine hind 6 %. Teiste kolmandate riikide kaotatud turuosa võtsid osaliselt üle Hiina importijad ja liidu tööstus. Samal perioodil tõstis liidu tööstus oma hindasid keskmiselt 7 %, nagu märgitakse allpool põhjenduses 64.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
6.1. Sissejuhatavad märkused
(49)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
6.2. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(50)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009-2010, kui tootmine suurenes 32 protsendipunkti võrra. Edaspidi tootmine stabiliseerus, vähenedes pisut 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
Tabel 3
Liidu kogutoodang
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
132
135
125
Allikas: küsimustiku vastused
(51)
Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna ajavahemikul 2009-2011 tootmine kasvas, suurenes üldine tootmisvõimsus 34 %. Uurimisperioodil see suundumus muutus, kuna tootmise vähenemise tulemusel vähenes tootmisvõimsus 6 protsendipunkti võrra, nagu nähtub järgnevast:
Tabel 4
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Tootmisvõimsuse rakendamine
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeks (2009 = 100)
100
131
134
124
Allikas: küsimustiku vastused
6.3. Varud
(52)
Ehkki liidu tootmisharu lõppvarude tase tõusis märkimisväärselt 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel, on selle tase tootmistaseme suhtes suhteliselt madal.
Tabel 5
Lõppvarud
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeks (2009 = 100)
100
144
227
184
Allikas: küsimustiku vastused
6.4. Müügimaht
(53)
Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul järgis tarbimissuundumust, mille kõrgaeg oli 2010. aastal ja mis seejärel langes järgnevatel aastatel kuni uurimisperioodi lõpuni. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 6 %.
Tabel 6
Müük mitteseotud klientidele
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
113
106
Allikas: küsimustiku vastused
6.5. Turuosa
(54)
Kuna liitu suunatud müügimaht järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks.
Tabel 7
Liidu turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
65-75 %
65-75 %
65-75 %
65-75 %
Indeks (2009 = 100)
100
100
100
103
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat ja Taric
6.6. Kasv
(55)
Nagu eespool selgitatakse, tarbimise kasv liidus piirnes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunktiga. Samal perioodil suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa pisut suurendada.
6.7. Tööhõive ja tööviljakus
(56)
Liidu tootmisharu tööhõive tase püsis 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsena. Kuid töötaja tootlikkus, mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta, suurenes sel perioodil nähtavalt kooskõlas tootmise suundumusega. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 8
Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Töötajate indeks
100
100
103
101
Tootlikkuse indeks
100
132
131
124
Allikas: küsimustiku vastused
6.8. Ühiku müügihinnad
(57)
Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %. Liidu tootmisharu 7 % keskmise hinna tõusu saab selgitada muutusega tootevalikus, mida vaatlusalusel perioodil müüdi. Isegi kui võtta arvesse tootevaliku võimalikku erinevust, oli see hind oluliselt kõrgem kui see, mida küsis koostööd tegev Hiina tootja ekspordi eest kolmandatesse riikidesse.
Tabel 9
Liidu müügi ühikuhind
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu müügi ühikuhind (eurot/tonn)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeks (2009 = 100)
100
100
105
107
Allikas: küsimustiku vastused
6.9. Kasumlikkus
(58)
2009. aastal oli liidu tootmisharu kasumlikkus lähedal nullile. Sellest tulenevalt püsis tulusus 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõrgemal kui 10 %. Kasumlikkuse indeksi äkiline hüpe ajavahemikul 2009-2010 tuleneb seega väga madalast baastasemest 2009. aastal, mis liidu tootmisharu jaoks oli kriitiline aasta. 2011. aasta suur kasumlikkus tulenes ühekordsest ebatavalisest kulusäästust, mis edaspidi iseenesest enam ei kordu. Seda peegeldab juba uurimisperioodil vähenenud tulusus, mis näitab jätkumistendentsi.
Tabel 10
Kasumlikkus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
Indeks (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Allikas: küsimustiku vastused
6.10. Investeeringud ja investeeringutasuvus
(59)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharu suutis investeeringute taseme hoida kõrgel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(60)
Investeeringutasuvus oli 2009. aastal tihedalt seotud kasumlikkuse suundumusega ja 2011. aasta ei olnud tüüpiline, nagu eespool põhjenduses 58 selgitatakse.
Tabel 11
Investeeringud ja investeeringutasuvus
Indeks (2009 = 100)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Investeeringud
100
71
110
99
Investeeringutasuvus
100
3 166
4 647
2 455
Allikas: küsimustiku vastused
6.11. Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(61)
Rahavoog, mis mõjutab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida (väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest), järgis tulususega sarnast suundumust. See suurenes märkimisväärselt kuni 2011. aastani ja vähenes uurimisperioodil.
Tabel 12
Rahavoog
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Rahavoog
Indeks (2009 = 100)
100
288
381
172
Allikas: küsimustiku vastused
6.12. Töötasud
(62)
Liidu tootmisharu töötajate arv püsis stabiilsena, kuid nende palk suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.
6.13. Dumpingumarginaali ulatus
(63)
Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil Hiinast dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud hinnata dumpingumarginaali ulatust.
6.14. Taastumine varasemast dumpingust
(64)
Hiinast pärineva dumpinguhinnaga odava impordi puudumist, tootmisvõimsuse suhteliselt suurt kasutamismäära ning liidu tootmisharu turuosa kasvu, selle kasumlikkust ja teatavate näitajate positiivset arengut arvesse võttes järeldati, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu taastus varasemast dumpingust. Taastumine toimus siiski alles hiljuti ja uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja investeeringud puhul.
7. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(65)
Uurimine näitas, et odavate dumpinguhinnaga toodete import Hiinast lakkas liidu turul kohe pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2007. aastal ja neid tooteid ei olnud turul ei vaatlusalusel perioodil ega uurimisperioodil. Liidu turul olev Hiina import pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. See võimaldas liidu tootmisharul jõuda kõrgele tootmistasemele, suurendada oma müügimahtu, tõsta keskmist hinda, suurendada turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist majandusolukorda.
(66)
Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes arvesse eespool kirjeldatud tarbimise langust ja teatavate kahjunäitajate vähenemist uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav.
E. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(67)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(68)
Analüüsis keskenduti Hiina vabale tootmisvõimsusele ja Hiina eksportijate käitumisele kolmandate riikide turgudel ja liidu turul.
2. Vaba tootmisvõimsus Hiinas
(69)
Uurimise käigus kogutud ja tõendatud teabe kohaselt on Hiinas vaba tootmisvõimsust hinnanguliselt 100 000 tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks. Lisaks on mitmel pool riigis mitu väiketootjat, kes muudavad selle näitaja veelgi suuremaks.
(70)
Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, siis puuduvad täpsed protsentuaalsed andmed vaba tootmisvõimsuse kohta, mida oleks võimalik kasutada vaatlusaluse toote eksportimiseks liidu turule. Uurimine näitas siiski, et ainsal koostööd tegeval Hiina tootjal on vaba tootmisvõimsust ligikaudu 30 %. Ekstrapoleerides seda teavet kõikidele Hiina äriühingutele tähendaks, et Hiinas on hetkel vaba tootmisvõimsust rohkem kui 30 000 tonni.
(71)
Eeltoodule tuginedes ja isegi siis, kui Hiina äriühingud ei töötaks täisvõimsusel, oleks Hiinal võimalik eksportida 20 000 - 25 000 tonni asjaomast toodet. Arvestades tulemusi ja järeldusi põhjendustes 22-44, on selge, et kui meetmeid ei pikendata, kasutaks Hiina vaba olemasolevat tootmisvõimsust liidu turule suunatud ekspordi tarvis. Seda potentsiaalset täiendavat ekspordimahtu tuleks vaadelda uurimisperioodil esinenud liidu tarbimismahu (25 000 - 35 000 tonni) raames.
3. Eksport Hiinast
(72)
Nagu eespool põhjenduses 20 märgitakse, näitas uurimine, et Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimus dumpinguhindadega. Ameerika Ühendriikides ja Indias asjaomaste asutuste korraldatud aegumise läbivaatamise tulemuste põhjal esitati soovitus pikendada Hiinast pärit persulfaatide suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellises olukorras eeldatakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, siis Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsust kasutataks peamiselt liidu turu ekspordi tarvis. Nagu eespool põhjenduses 32 märgitakse, arvestades, et tarnimise teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendata, tagavad nendel turgudel juba tegutsevad äriühingud, siis tõenäoliselt kasutatakse Hiina kogu vaba tootmisvõimsust asjaomase toote eksportimiseks liidu turule.
(73)
Võttes arvesse Hiina eksportijate varasemat dumpingut, mille tulemusel kohaldati kehtivad meetmed, ning praegust dumpingut kolmandates riikides, võib järeldada, et see liitu suunatav eksport toimuks dumpinguhindadega.
(74)
Veelgi enam, nagu eespool põhjenduses 23 märgitakse, tuletatakse meelde, et aastatel 1995-2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide ekspordi suhtes. Kuna neid meetmeid ei pikendatud, kasvas Hiinast pärit import vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 10 000 tonnini 2006. aastal ja seega hõlvas rohkem kui 20 % liidu turust.
4. Kokkuvõte
(75)
Pidades silmas uurimise järeldusi, nimelt Hiina vaba tootmisvõimsust, Hiina dumpingu jätkumist kolmandate riikide suhtes, Hiina eksportijate piiratud võimalusi müüa teistesse kolmandatesse riikidesse ja tõestatud võimalust suunata ekspordimahte ümber liidu turule, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni põhiturul ja saadud kahju võib korduda, kuna tõenäoliselt toimub Hiina import dumpinguhindadega. Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele saavutatud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Vastupidi, esinevad soodsad tingimused Hiina impordi suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus ning see tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil saavutatud positiivset arengut liidu turul. Hiina tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada mõju liidu tootmisharu müügihindadele ning sundida teda turuosast loobuma ning see avaldaks negatiivset mõju liidu endiselt haavatava tootmisharu majandustulemustele, nagu selgitatud eespool põhjenduses 66.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(76)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(77)
Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki põhjendamatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.
2. Liidu tootmisharu huvid
(78)
Eespool põhjenduses 70 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaks säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjusi eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.
3. Kasutajate huvid
(79)
Mitte ükski 44 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Kasutajad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Kasutajate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks kasutajate huve. Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on pigem marginaalne ja et meetmete säilitamine ei avaldaks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele. Uurimisel selgus samuti, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijal tarnijat lihtsalt vahetada.
4. Importijate huvid
(80)
Mitte ükski 14 importijast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Importijad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt erinevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvatelt Hiina eksportijatelt.
5. Kokkuvõte
(81)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et seoses liidu huviga puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(82)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(83)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 1184/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.
(84)
Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020) alla kuuluvate peroksosulfaatide (persulfaatide), sh ka kaaliumperoksomonosulfaadi impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Kõik teised äriühingud
71,8 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. detsember 2013