PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1283/2014,
2. detsember 2014,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud” või „vaatlusalune toode”) impordi suhtes algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) (edaspidi „algsed meetmed”).
(2)
Malaisia suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaksumäär on 75 %, välja arvatud äriühingute Anggerik Laksana Sdn Bhd ja Pantech Steel Industries Sdn Bhd jaoks, mille suhtes kehtib vastavalt 59,2 % ja 49,9 % dumpinguvastane tollimaksumäär. Korea Vabariigi suhtes kehtiv maksumäär on kõigi äriühingute puhul 44 %.
(3)
Algsed meetmed säilitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008, (3) mida viimati muudeti nõukogu määrusega (EL) nr 363/2010 (4) (edaspidi „kehtivad meetmed”).
1.2. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed
(4)
Väljaspool käesolevat menetlust kehtivad vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastased meetmed praegu ekspordi suhtes Hiina Rahvavabariigist ja Taist (5). Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid on laiendatud Taiwanist, (6) Indoneesiast, (7) Sri Lankalt (8) ja Filipiinidelt (9) lähetatud sama toote impordile. 3. septembril 2014 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise Hiina Rahvavabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes, mida laiendati Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele. Komisjon avaldas Euroopa Liidu Teatajas (10) algatamisteate. Dumpinguvastased meetmed Taist pärit ekspordi suhtes on aegunud.
(5)
Jaanuaris 2013 kehtestati meetmed Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (11).
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
8. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatise Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (12).
(7)
26. juunil 2013 sai komisjon taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 2.
(8)
Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust.
(9)
Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
(10)
15. oktoobril 2013 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Ta avaldas Euroopa Liidu Teatajas (13) algatamisteate.
1.4. Huvitatud isikud
(11)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamisega seotud uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Komisjon andis aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, Korea Vabariigi ja Malaisia eksportivatele tootjatele ning Korea Vabariigi ja Malaisia ametivõimudele ja kutsus neid üles koostööd tegema.
(12)
Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.
1.4.1. Väljavõtteline uuring
(13)
Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib moodustada liidu tootjatest, importijatest ja Korea eksportivatest tootjatest algmääruse artikli 17 kohaselt valimi.
a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valim moodustati samasuguse toote tootmis- ja müügimahtude alusel liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jälgides samal ajal geograafilist jaotust, ning see koosnes neljast liidu tootjast või tootjate kontsernist (viis individuaalset äriühingut), mis asusid Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Rumeenias ja Austrias. Ühtegi märkust ei esitatud ning esialgselt valimisse valitud äriühingud jäid lõplikku valimisse.
(15)
Pärast menetluse algatamist tuli komisjonil siiski jätta koostöö puudumise tõttu valimist välja kaks liidu tootjat. Kahe ülejäänud äriühingu/äriühingute kontserni (kolm individuaalset äriühingut) toodang moodustab 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist ning neil on tootmisrajatised kolmes eri riigis. Seega peeti muudetud valimit ikkagi liidu tootmisharu suhtes representatiivseks.
b) Importijate väljavõtteline uuring
(16)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Uurimise raames ei teinud koostööd mitte ükski importija.
c) Korea Vabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(17)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Korea eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks sellele palus komisjon Korea Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta.
(18)
Kaks Korea eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe, kuid ainult üks nõustus koostööd tegema ja valimisse kuuluma. Seega otsustati, et Korea eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
d) Malaisia eksportivad tootjad
(19)
Arvestades Malaisia teadaolevate eksportivate tootjate väikest arvu, ei näinud komisjon algatamisteates ette väljavõttelist uuringut.
(20)
Komisjon palus kõigil eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda. Lisaks sellele palus komisjon Malaisia esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta.
1.4.2. Küsimustiku vastused
(21)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimisse kaasatud liidu äriühingutele, koostööd tegevale Korea äriühingule ja kõikidele teadaolevatele Malaisia eksportivatele tootjatele.
(22)
Üks liidu tootja ei vastanud küsimustikule, üks teine liidu tootja esitas üksnes pooliku vastuse ega vastanud puudustele viitavale kirjale, mis talle saadeti. Need kaks liidu tootjat jäeti seejärel valimist välja (vt põhjendus 15). Üks Korea eksportiv tootja vastas küsimustikule. Mitte ükski Malaisia eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.
1.4.3. Kontrollkäigud
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
liidu tootjad
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria ja seotud äriühing Siekman Fittings, Lohne, Saksamaa;
-
Vallourec Fittings S.A., Prantsusmaa.
Korea Vabariigi eksportivad tootjad
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(24)
Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
(25)
Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.6. Järelduste teatavakstegemine
(26)
12. septembril 2014 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(27)
Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „toruliitmikud”).
2.2. Samasugune toode
(28)
Nagu algne uurimine, nii kinnitas ka läbivaatamisega seotud uurimine, et asjaomastes riikides toodetud ja sealsel siseturul müüdud ja/või liitu ja/või muudele eksporditurgudele eksporditud toruliitmikel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama kasutusotstarve nagu toodetel, mida liidu tootmisharu müüb liidu turul.
(29)
Komisjon otsustas, et seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(30)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest tuleva dumpingu jätkumist või kordumist.
3.1. Korea Vabariik
3.1.1. Sissejuhatavad märkused
(31)
Uurimise käigus tegi koostööd üks Korea suurimaid toruliitmike tootjaid - TK Corporation. Selle koostööd tegeva äriühingu toodang moodustas 25-40 % Korea toruliitmike ekspordist (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). TK Corporation esitas komisjonile küsimustiku vastused, sealhulgas andmed omamaise ja eksportmüügi ning tootmiskulude kohta. Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Koreast tulnud dumpingu analüüsi ja dumpingu kordumise analüüsi teatavate osade aluseks võiks olla selle äriühingu esitatud andmed, arvestades tema osakaalu Korea toruliitmike ekspordis. Äriühingu TK Corporation vastust kontrolliti.
3.1.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(32)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Koreast liitu kõigest tähtsusetul määral toruliitmikke (alla 50 tonni). Osa sellest müügist langes ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, äriühingu TK Corporation arvele. Oli selge, et need kogused ei ole representatiivsed, sest need moodustasid vähem kui 0,1 % äriühingu TK Corporation toodangust. Lisaks ei olnud selge, kas äriühingu TK Corporation impordi eest on tasutud dumpinguvastast tollimaksu, mis seab kahtluse alla, kas kaubad sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile. Peale selle toimus see müük kolme konkreetse projekti jaoks, millel olid toruliitmikele omad nõuded (seega oli tegemist ebatüüpilise müügiga), ja müük toimus „paketina” koos muude liitmikega (peamiselt roostevabast terasest). Eespool nimetatud põhjustel ei saanud äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul liitu imporditud toruliitmike põhjal koostada mõtestatud dumpinguanalüüsi.
(33)
Pärast järelduste teatavakstegemist tegi TK Corporation esildise, et komisjon oleks dumpingu analüüsil pidanud aluseks võtma äriühingu liitu suunatud eksportmüügi, ja seda järgmistel põhjustel: i) tema liitu suunatud eksportmüük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline ja seega tüüpiline, selle moodustasid „tervelt 26 arvet, mis hõlmasid kokku 282 üksiktehingut, vaatamata kehtinud tollimaksudele”; ii) kuna puudus selgus dumpinguvastase tollimaksu tasumise osas, ei kuulunud mõned müügitehingud (mis olid ette nähtud ühe offshore-projekti tarvis) dumpinguvastase tollimaksuga maksustamisele, teiste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud müügitehingute puhul ei tasunud importijad iga kord dumpinguvastaseid tollimakse, sest toode klassifitseeriti valesti, mille tulemusena importijad ei teadnud, et tuleb tasuda dumpinguvastane tollimaks. Vahepeal aga informeeriti importijaid sellest veast ja nüüdseks on nad kõnealused dumpinguvastased tollimaksud tagantjärele ära tasunud; ja iii) liitu suunatud eksportmüügi tingimused olid tavapärased, lühemaid tarneaegu ei rakendatud, ja küsitud hindade puhul ei esinenud ka ristkompenseerimist.
(34)
Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. TK Corporation ei vaidlustanud, et tema liitu suunatud eksportmüük oli nii absoluutnäitajates kui ka võrrelduna äriühingu samasuguse toote kogutoodanguga (alla 0,1 %) väike. Komisjon jääb seisukohale, et niisugune maht, mis on nii suhtelistes kui ka absoluutnäitajates väga väike, ei vasta tüüpilise mahu tingimustele.
(35)
Peale selle ei saanud komisjon esitatud dokumentide põhjal kindlaks teha, milline osa TK Corporationi väidetavast liitu suunatud müügist klassifitseeriti lõpuks õigesti ja imporditi, samuti ei saanud kontrollida väidet, et hindade suhtes ei esinenud ristkompenseerimist, seepärast ei saanud seda väidet aktsepteerida, sest tõendavad dokumendid esitati alles pärast kontrollkäiku. Igal juhul, arvestades põhjenduses 34 nimetatud analüüsi järeldusi, ei ole kummagi küsimuse puhul komisjonil vaja teha lõplikke järeldusi, sest äriühingu TK Corporation puhul ei saa isegi kogu liitu suunatud teatatud müügimahtu pidada piisavalt tüüpiliseks.
(36)
Seepärast kinnitab komisjon, et äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müüki ei saa käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kasutada mõtestatud dumpinguanalüüsiks.
3.1.3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(37)
Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Koreas ning liidu turu atraktiivsus.
3.1.3.1. Eksport Koreast muudesse sihtkohtadesse
(38)
Kuna toruliitmike import Koreast liitu oli väikese mahuga ja selle müügi hinnad polnud usaldusväärsed (põhjendused 32-36), järeldas komisjon, et selleks, et hinnata tõenäolist tulevast liidu turule suunatud ekspordi hinnataset juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tuleb kasutada andmeid toruliitmike müügi kohta Koreast muudesse riikidesse.
(39)
Leiti, et on asjakohane analüüsida kõigepealt Korea müüki Ameerika Ühendriikidesse (edaspidi „USA”), kuna erinevalt teistest Korea ekspordi sihtkohtadest on nimetatud turg sama suurusjärguga nagu liidu turg ning seal on palju omamaiseid tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur ja imporditariifide määrad madalad, mistõttu turul on väga tihe konkurents. Lisaks on USA Koreast lähtuva ekspordi ja ka äriühingu TK Corporation ekspordi olulisemaid sihtkohti.
(40)
Lisaks vaadeldi uurimise käigus ka igasugust muud toruliitmike eksportmüüki Koreast.
(41)
Dumpinguarvutused tehti nii USAsse müügi kui ka kõikide muude ekspordisihtkohtade kohta (välja arvatud liit põhjendustes 32-36 nimetatud põhjustel).
a) Normaalväärtus
(42)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines normaalväärtus äriühingu TK Corporation puhul tavapärase kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavatel hindadel, kui see oli võimalik.
(43)
Nende tooteliikide puhul, mis ei võimaldanud kasutada seda metoodikat, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.
(44)
Aluseks võeti äriühingu TK Corporation tegelikud tootmiskulud, nagu need olid esitatud küsimustiku vastustes, nimelt toote valmistamise tegelik maksumus, millele lisati tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.
b) Ekspordihind
(45)
Nagu on selgitatud põhjendustes 32-36, ei olnud äriühingu TK Corporation müüki liidus võimalik dumpingu arvutamiseks kasutada ja ekspordihindade aluseks võeti seega äriühingu eksport kolmandate riikide turgudele.
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võeti aluseks äriühingu TK Corporation teistesse riikidesse suunatud ekspordi hind, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid.
c) Võrdlused ja korrektsioonid
(47)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil.
(48)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.
(49)
Et teha vahet vaatlusaluse toote eri liikide vahel, nägi algne toote kontrollnumbri metoodika tooteliikide eristamiseks ette 11-kohalise numbrisüsteemi. Dumpinguarvutustes kasutati veidi lühendatud, seitsmekohalist toote kontrollnumbrit. Tootenormi ja materjali klassi väljad asendati lihtsustatud kriteeriumiga, mis võimaldas teha vahet süsinikterasest ja legeeritud terasest toodete vahel. Seda seetõttu, et leiti, et kasutatud tootenormide (nt ANSI ja EN) vahelised erinevused on väga väikesed ja materjaliklassid tulenevad kasutatud standarditest. Seega suurendas lihtsustatud süsteem tuhandete toote kontrollnumbrite puhul dumpingu- (ja kahju-) arvutuste kattuvusastet, ilma arvutustulemust ennast moonutamata.
(50)
TK Corporation palus komisjonil suurendada algne toote kontrollnumbrite süsteem 16 kohani, kuid see taotlus lükati tagasi, sest kasutatud süsteem suutis juba vaatlusalust toodet tõhusalt kategoriseerida. Lisaks tuleb toonitada, et oli selge, et arvutatud dumpingu- (ja kahju-) marginaalid ei muutuks kuigivõrd, kui nad arvutada 7, 11 või 16 numbrikoha põhjal, sest äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt.
(51)
Teine arvutustega seotud küsimus puudutas dumpingu arvutamisel kasutatavat mahumeetodit. TK Corporation väitis, et kuna tema müügiarvetes, hinnasuunistes (potentsiaalsetele) klientidele ja arvepidamises arvestatakse koguseid „tükkides”, tuleks ka arvutustes kasutada mõõtühikuna tükke. Küsimustikus küsiti kogust kaalu järgi, aga mõne müügitehingu kohta esitas TK Corporation vastuse tükkidena. Nende müügitehingute puhul esitas TK Corporation puuduste kõrvaldamise käigus ümberarvutuse tükiarvust kaaluks. Komisjon otsustas, et kaal on parim meetod, sest:
-
tükiarvu kasutamine mõõtühikuna võib põhjustada moonutusi keskmises ühikuhinnas, sest tükiarv ei kajasta tüki kaalu, mis on vaatlusaluse toote kulude (ja seega hinna) puhul määrav tegur;
-
kaalu on tarvis kahju arvutamiseks, sest seda meetodit kasutavad liidu tootjad ning dumpingu ja kahju (hinna allalöömise) arvutamisel erinevaid meetodeid kasutada oleks kohatu, ning
-
liidu tolliasutuste andmetes ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse vaatlusalune toode kaalu järgi.
(52)
Lisaks tuleb toonitada, et üldkokkuvõttes ilmnes, et arvutatud dumpingumarginaalid ei muutu kuigivõrd, kui need põhinevad tükiarvul, sest leiti, et äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt.
(53)
Pärast järelduste teatavakstegemist esitas TK Corporation uuesti märkuse, et komisjon oleks dumpingu arvutamisel pidanud võtma aluseks tükiarvu, mitte kaalu. Üks esitatud põhjusi oli, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmed on väljendatud tükiarvudena ja kaaluks ümberarvutamine oleks dumpingumarginaali arvutamisel põhjustanud moonutusi.
(54)
Mis puudutab võrreldavust liidu tootmisharuga, siis märkis TK Corporation, et komisjon ei arvutanud kahjumarginaali, dumpingumarginaali jaoks aga ei ole võrdlus liidu tootmisharu kulu- ja müügiandmetega vajalik. Peale selle väitis TK Corporation, et mõõtühik, mida kasutab oma tehingutes ka liidu tootmisharu, on tükk, mitte aga kilogramm või tonn.
(55)
Ja üldse ei saavat TK Corporation aru, mismoodi puutub asjasse see, et liidu tollis ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse andmed kaalu järgi.
(56)
Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. Esiteks olgu märgitud, et TK Corporation ei esitanud alternatiivset dumpinguarvutust, mis põhinenuks tükiarvul. Ehkki ta väitis, et arvutamine tükiarvu põhjal annaks täpsema tulemuse, ei tõendanud ta seda mitte millegagi. Komisjon kordab, et arvutatud dumpingumarginaalid on olulised ja et nagu on selgitatud põhjenduses 52, ei leitud kaalu põhjal ja tükiarvu põhjal dumpingumarginaalides olulisi erinevusi. Teisisõnu on vaieldamatu, et ükskõik kumba meetodit kasutada, leitaks ikkagi kõrge dumpingumarginaal. Peale selle ei tohi unustada, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmete ümberarvutuse tükiarvust kaaluks tegi TK Corporation ise, kasutades oma metoodikat. Peale selle on tema tootekataloogis, mis on kättesaadav tema enda veebilehelt, iga liitmikutüübi juures esitatud selle ligikaudne kaal.
(57)
Liidu tootmisharu tehingud väljendatakse nii kaalus kui ka tükiarvus, nagu on näha komisjoni kontrollitud arvetelt. Kui arved välja arvata, siis kasutatakse tootmisvõimsuse, tootmismahu ja tootmiskulude kindlaksmääramise metoodikas kaalu, ja seda mitte ainult liidus, vaid kogu maailmas, kaasa arvatud Koreas. Toorainet, mis on vaatlusaluse toote tootmiskuludes suurim komponent, ostetakse tonnides. Teisi tegureid, nagu energiatarvet, tööjõu- ja veokulusid, arvutatakse samuti kaalu põhjal. Liidu tootmisharu määrab aastalõpu mahahindlused klientidele samuti selle järgi, mitu tonni klient on ostnud, mitte tükiarvu järgi. Pealegi tuli hinna allalöömise marginaalid käesolevas aegumise läbivaatamise menetluses siiski arvutada (ja arvutatigi, vt põhjendused 98-105), seepärast ei ole põhjenduses 54 kokkuvõtlikult kirjeldatud väide, et Korea ja liidu tootmisharu andmeid ei ole vaja võrrelda, õige.
(58)
Uurimise käigus kogutud ja kasutatud ülemaailmne statistika, sh Korea ekspordi- ja liidu tollistatistika, väljendatakse üksnes kaaluna. Neid kasutati muu hulgas selleks, et analüüsida vaatlusaluse toote eksporti Koreast liitu ja kolmandatesse riikidesse. Et teha kindlaks äriühingu TK Corporation osa selles ja kontrollida tema liitu suunatud müügi koguseid, mille ta esitas oma vastuses küsimustikule, oli vaja arvestada äriühingu TK Corporation andmed ümber kaaluks, sest Korea ekspordistatistikat ja liidu tollistatistikat ei oleks olnud võimalik arvestada ümber tükiarvuks.
(59)
Samuti tuleb märkida, et kaalul põhinevat metoodikat kasutati ka varasemates uurimistes (nt uurimises, mille tulemusena kehtestati algsed meetmed, ja esimeses aegumise läbivaatamise menetluses, mille tulemusena kehtestati praegu jõus olevad meetmed) ja ka hiljutistes uurimistes, milles käsitleti sama toote importi Venemaalt ja Türgist.
(60)
Eelöeldut silmas pidades kinnitab komisjon, et väide, et arvutused peaksid põhinema tükiarvul, tuleb tagasi lükata.
d) Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(61)
Niiviisi arvutatud dumpingumarginaalid olid äriühingu TK Corporation puhul 46 % ja 27 %, olenevalt ekspordi sihtkohast.
3.1.3.2. Korea tootmisvõimsus
(62)
Mis puutub Korea kogutootmisvõimsusse ja vabasse tootmisvõimsusse, siis ei saanud komisjon uurimise käigus teavet mitte üheltki Korea tootjalt peale äriühingu TK Corporation. Seega pidi komisjon selles küsimuses järelduste tegemiseks tuginema algmääruse artiklile 18 ning tema käsutuses on ainult kontrollitud teave, mille on esitanud TK Corporation ja mis käib ainult selle äriühingu kohta, ja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave kogu riigi kohta.
(63)
Äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsust on nõuetekohaselt kontrollitud. Ekstrapoleerides äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning arvestades tema osa Korea kogu ekspordimahust, arvutas komisjon välja, et Korea kogu vaba tootmisvõimsus on vähemalt 15 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 25 % liidu kogutarbimisest. Niisuguse arvutuse puhul on siiski oluline märkida, et tootmismaht võrreldes tootmisvõimsusega sõltub suuresti ettevõttest ja et kuigi TK Corporation on üks suuremaid samasuguse toote tootjaid Koreas, on ta vaid üks paljudest ja kindlasti mitte turgu valitsevas seisundis. Seepärast võrdles komisjon seda järeldust taotluses sisalduva teabega.
(64)
Taotluses esitatud teave vaba tootmisvõimsuse kohta põhines kõikide taotleja nimetatud Korea tootjate tootmisvõimsuse ja tootmise hinnangulistel näitajatel. Tootmisvõimsuse osas kasutati kolme suurima tootja puhul avalikult kättesaadavaid andmeid. Ülejäänud (palju väiksemate) Korea tootjate kohta selliseid avalikult kättesaadavaid andmeid ei olnud ja seepärast kasutas taotluse esitaja muid mõistlikke meetodeid nende tootmisvõimsuse hindamiseks. Edasi tegi taotluse esitaja oletuse Korea omamaise tarbimise teatava taseme kohta ja võttis arvesse importi Koreasse ja eksporti Koreast, et anda hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta. Nii tootmisvõimsuse kui ka vaba tootmisvõimsuse arvutustes tehti asjakohased mahaarvamised, võtmaks arvesse muude, toote määratluse alla mitte kuuluvate tootetüüpide tootmist. Kogu seda teavet peeti ilmselgelt täielikumaks ja otsustavamaks kui põhjenduses 63 osutatud teavet. Ei ole saadud ühtegi märkust, mis nendele arvudele vastu räägiks. Selle põhjal hinnatakse, kasutades kättesaadavaid fakte, et vaba tootmisvõimsus Koreas on kuni 119 300 tonni, mis iseenesest on kaks korda nii suur kui liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.1.3.3. Liidu turu atraktiivsus
(65)
Tuletatakse meelde, et toruliitmikke kasutatakse peamiselt nafta- ja gaasitööstuses, ehituses, energeetikas, laevaehituses ja tööstusrajatistes. Mitte ükski kättesaadav fakt ei osuta nende sektorite märkimisväärsele kasvule või kahanemisele Koreas ja seega ollakse arvamusel, et Korea toruliitmike siseturg jääb eelseisvatel aastatel üsna stabiilseks ega paku Korea toruliitmike tööstusele erilisi laienemisvõimalusi. Peale Korea enda on selle tootmisharu peamisteks eksporditurgudeks liit, USA, Lähis-Ida riigid ja Kagu-Aasia. Uurimise käigus kogutud teave ei näita, et nõudlus ühelgi neist turgudest eelseisvatel aastatel olulisel määral kahaneks või kasvaks.
(66)
Korea eksport USAsse, Lähis-Itta ja Kagu-Aasiasse on juba suuremahuline ja seetõttu ei ole neil turgudel Korea tööstuse jaoks märkimisväärset kasvupotentsiaali. Samuti tuletatakse meelde, et Korea ekspordi puhul USAsse tehti kindlaks märkimisväärne 46 % dumping. Liidu turg, mis on üks maailma suurimaid, on seega atraktiivne kasvuturg, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, kuna Korea eksportivad tootjad ei ole kehtivate meetmete tulemusena seda turgu seni veel täielikult ära kasutanud.
(67)
Suuruse ja turutingimuste poolest on USA turg ja liidu turg sarnased. Mõlemal turul on palju kohalikke tootjaid ja ka impordil on märkimisväärse turuosa. Uurimine näitas, et keskmine müügihind liidu turul (võttes arvesse liidu tootjate kogu müüki ja kogu importmüüki Euroopa Liitu) on 2 600 eurot tonn. Liidu keskmine turuhind on seega sarnane keskmise hinnaga, mille Korea eksportivad tootjad saavad USA turul (2 700 eurot tonn), kuid erinevus on selles, et USAs ei kehti nende suhtes dumpinguvastased meetmed. Praegune Korea marginaalne müük tuleneb seega kõige tõenäolisemalt olemasolevatest vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmetest. Olgu siinkohal meenutatud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli USA Korea eksportijate jaoks suurim eksporditurg. See näitab, et liit oleks Korea eksportijatele atraktiivne turg ja et tollimaksude kehtetuks tunnistamise korral võib eeldada, et liidu turg meelitaks ligi samasuguse suuremahulise impordi nagu USA turg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid Korea toruliitmikud 20-25 % toruliitmike koguimpordist USAsse ja hõivasid 10-15 % turuosa USA toruliitmike koguturust (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). Teisisõnu on tõenäoline, et juhul kui meetmed tunnistataks kehtetuks, kasutaksid Korea tootjad põhjenduses 64 kirjeldatud olemasolevat vaba tootmisvõimsust, et naasta liidu turule.
(68)
Nagu on selgitatud põhjenduses 39, ei ole Korea ekspordile peale USA muud sihtkohta, mida saaks usaldusväärselt kasutada, et analüüsida liidu turu arengut juhul, kui meetmed aeguvad. Seega leitakse, et kui käesolevas analüüsis koondada ühtekokku kogu eksportmüük muudesse sihtkohtadesse peale liidu ja USA, ei saa usaldusväärseid keskmisi hindu, sest kõikidel nendel (palju väiksematel) üksikutel turgudel kehtivad erinevad tingimused. Pidades silmas sellise analüüsi eespool kirjeldatud piiratust ja asjaolu, et nendel „muudel turgudel” puudub lähitulevikus oluline kasvupotentsiaal, ei ole siiski oodata, et need turud suudaksid vastu võtta märkimisväärse täiendava impordi Koreast.
3.1.3.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(69)
Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Uurimine näitas, et Korea toruliitmike eksportmüük USAsse ja muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on vastavalt 46 % ja 27 %.
(70)
Samuti on Korea kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate või kolmandate riikide suuremate importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga.
3.2. Malaisia
3.2.1. Sissejuhatavad märkused
(71)
Kuna ükski Malaisia eksportiv tootja koostööd ei teinud, tuli üldanalüüsis lähtuda teabest, mida komisjon sai teistest allikatest. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 uuris komisjon mitmesuguseid statistilisi allikaid. Impordistatistika, mida kogutakse algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas”), andis parima kättesaadava teabe, mille põhjal teha kindlaks impordikogused ja -hinnad liidu turul. Muid allikaid, näiteks Eurostati, ei kasutatud, sest vaatlusalust toodet ei olnud võimalik eristada teistest toodetest, mille puhul kasutati sama 8-kohalist koodi.
3.2.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(72)
Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist ilmnes, et Malaisiast liidu turule ei imporditud. Seetõttu jõuti järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia ekspordi dumping ei olnud jätkunud.
3.2.3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(73)
Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Malaisias ning liidu turu atraktiivsus.
3.2.3.1. Eksport Malaisiast muudesse sihtkohtadesse
(74)
Kuna Malaisiast toruliitmikke liidu turule ei imporditud, oli komisjon sunnitud kasutama mõne muu riigi andmeid. Sobivaks riigiks peeti USAd, sest sealne turg on sarnase suurusega nagu liidu turg ja seal on palju kohalikke tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur, mistõttu sealsel turul valitseb väga tihe konkurents. Lisaks on USA Malaisia ekspordi jaoks kaugelt kõige suurem sihtkoht: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes tema arvele 87 % Malaisia ekspordist. Selline lähenemisviis on sama, nagu oli eelmise Malaisiat käsitleva uurimise puhul ja „kahju kordumise tõenäosuse” hindamise puhul.
a) Normaalväärtus
(75)
Kuna Malaisia eksportivad tootjad keeldusid igasugusest koostööst, põhines normaalväärtus algmääruse artikli 18 kohaselt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel, st hinnangulisel toote valmistamise maksumusel, millele lisati 6 % müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumina, väljendatuna protsendina tehasehinnast. Leitakse, et eespool nimetatud protsent on tagasihoidlik. Seda kinnitab asjaolu, et ainsa käesolevas menetluses koostööd tegeva äriühingu (TK Corporation, Korea) tegelik vastav näitaja oli oluliselt suurem kui 6 %.
b) Ekspordihind
(76)
Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja arvestades, et Malaisia eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutati ekspordihindade arvutamiseks Malaisiast USAsse eksporditava vaatlusaluse toote hindu, mis saadi USA impordistatistikast.
c) Võrdlus
(77)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil.
(78)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seejuures arvutati põhjenduses 75 nimetatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsent tehasehinna põhjal ning see ei sisaldanud maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ega lisakulusid.
d) Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal
(79)
Eespool kirjeldatud metoodika põhjal, mida kasutati ka esimese aegumise läbivaatamise käigus, millega meetmeid pikendati (edaspidi „kehtivad meetmed”), leiti dumpingumarginaal olevat 57,7 %.
3.2.3.2. Malaisia tootmisvõimsus
(80)
Kuna Malaisias koostööd ei tehtud, ei esitatud mitte mingisugust teavet tootmisvõimsuse ega vaba tootmisvõimsuse kohta. Taotluses esitatud teave viitab, et kogu paigaldatud tootmisvõimsus on Malaisias ligikaudu 55 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus ligikaudu 27 000 tonni. Sellise tulemuseni viinud analüüsis võeti mahaarvestuse teel arvesse muude toodete tootmine (tootmisvõimsus) ja seepärast loetakse see põhjendatuks. Malaisia 27 000-tonnine vaba tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 40 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.2.3.3. Liidu turu atraktiivsus
(81)
Mis puudutab peamiste toodet kasutavate tootmisharude turge kogu maailmas, siis nagu on selgitatud põhjenduses 65, on liidu turg üks suurimaid toruliitmike turge ja toimikus puudub teave, millest ilmneks, et nõudlus nendel turgudel eelseisvatel aastatel oluliselt väheneks või suureneks.
(82)
Uurimine on näidanud, et liidu tootjate müügihinnad liidu turul on kõrgemad kui Malaisia ekspordihinnad muudel eksporditurgudel, eriti USA turul. Tõepoolest, kui liidu keskmine turuhind on 2 600 eurot tonn, näitab USA statistika, et USAs on keskmine Malaisia impordi hind 1 600 eurot tonn. Seega juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks, oleks liidu turg Malaisia eksportijate jaoks atraktiivne. See on äärmiselt oluline, kui pidada silmas Malaisia vaba tootmisvõimsust, kuid ühtlasi tuleb meeles pidada, et praegu on 87 % Malaisia ekspordist suunatud USAsse, kus Malaisia eksportivad tootjad müüvad palju madalamate hindadega.
3.2.3.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(83)
Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et kui meetmetel lastaks aeguda, dumping korduks. Leiti, et Malaisia toruliitmike eksportmüük USAsse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on 57,7 %.
(84)
Samuti on Malaisia kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Pidades silmas hindade taset liidus, kasutataks seda tootmisvõisust vähemalt osaliselt liidu turule eksportimiseks, juhul kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti võib sellisel juhul eeldada, et suur osa ekspordist USAsse suunatakse ümber liidu turule, arvestades liidu turul valitsevaid hindu, võrrelduna USA hindadega.
3.3. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(85)
Pidades silmas eespool nimetatud asjaolusid, st kõrgeid dumpingumarginaale, ülisuurt vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides ja nende suurt ekspordivõimsust ning liidu turu suuruse ja siin valitsevate hindade atraktiivsust, võib järeldada, et kui meetmetel lastaks aeguda, algaks Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu suunatud dumpinguhindadega import uuesti.
4. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(86)
Liidu tootmisharu ei ole teinud läbi mingeid olulisi struktuurilisi muutusi, võrreldes põhjenduses 3 osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1001/2008 kirjeldatud olukorraga. Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(87)
Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli umbes 57 736 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks kõikide liidu tootmisharu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu näiteks valimisse kaasatud äriühingute esitatud kontrollitud andmed ja taotluse esitaja esitatud andmed.
(88)
Uurimise käigus valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute kontserni arvele langeb 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist (vt põhjendus 15). Seega on valimi andmed liidu tootmisharu olukorra suhtes representatiivsed.
4.2. Liidu tarbimine
(89)
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest tuleva impordi, lähtudes artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist.
(90)
Liidu tarbimine arenes järgmiselt.
Tabel 1
Liidu tarbimine (tonnides)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010 = 100)
100
112
106
108
Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(91)
2011. aastal suurenes tarbimine 2010. aastaga võrreldes 12 %. 2012. aastal vähenes see taas, kuid jäi 2010. aasta tasemest kõrgemale (kasv 6 %). Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes liidu tarbimine 8 %.
4.3. Import asjaomastest riikidest
4.3.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
Korea Vabariik
(92)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.
(93)
Import Korea Vabariigist liitu arenes järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Turuosa
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(94)
Vaatlusalusel perioodil oli Korea Vabariigist pärit impordi maht liidu kogutarbimisega võrreldes väga väike. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see maht 18 tonnini. Import on püsinud sellel madalal tasemel alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal ja seega võib eeldada, et see tuleneb kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.
Malaisia
(95)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.
(96)
Import Malaisiast liitu arenes järgmiselt.
Tabel 3
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Turuosa
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(97)
Vaatlusalusel perioodil oli Malaisiast pärit impordi maht väga väike, võrreldes liidu kogutarbimisega. Kõige suurem (kuid siiski väga väike) oli impordimaht aastal 2010 (19,4 tonni), kuid 2010. aastast saadik on import praktiliselt lakanud. Impordi tase on alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal olnud kõikuv, kuid pole kordagi jõudnud meetmete kehtestamise eelsele tasemele. Seega võib eeldada, et impordi väga madal tase, mis on valitsenud alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal, on kehtivate dumpinguvastaste meetmete tagajärg.
4.3.2. Asjaomastest riikidest tuleva impordi hinnad ning hindade allalöömine
Korea Vabariik
(98)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi uurimise raames koostööd teinud äriühingu (TK Corporation) väga vähene import märkimisväärselt alla liidu tootmisharu CIF-tasandi hindade. Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 32, oli kaheldav, kas need tooted sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile.
(99)
Siiski on Korea koguimport liitu väga väike, vt põhjendus 32, moodustades vaid 0,03 % liidu turust (vt tabel 2). Arvestades väga piiratud importi Korea Vabariigist liitu ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.
(100)
Seepärast kasutas komisjon aseainena Koreast USAsse ja teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, et teha kindlaks, milline oleks hindade allalöömine, kui Korea äriühingud müüksid selliste hindadega liitu.
(101)
Kuna äriühingu TK Corporation ülemaailmne eksport moodustas ligikaudu 25-40 % kogu toruliitmike ekspordist Korea Vabariigist, loeti see müük Korea eksportmüügi suhtes representatiivseks. Seega kasutati neid hindu võrdluseks. Komisjon korrigeeris ekspordihindu ülespoole, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.
(102)
Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 17 % ja ülemaailmse müügi puhul 10 %.
Malaisia
(103)
Uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Malaisia äriühing. Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal oli import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tühine (vt tabel 3). Arvestades väga piiratud importi Malaisiast ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.
(104)
Seega tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, kasutades sama metoodikat nagu eelmise aegumise läbivaatamise korral, nimelt võrreldes Malaisiast USAsse toimuva ekspordi hindu liidu turul kehtivate müügihindadega. Komisjon korrigeeris ekspordihinda, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.
(105)
Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 34 %. Komisjon võrdles ka Malaisiast teistesse riikidesse müügi hindu ning selle müügi puhul oli hinna allalöömise marginaal 28 %.
4.3.3. Import kolmandatest riikidest
(106)
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
Tabel 4
Import kolmandatest riikidest
Riik
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina Rahvavabariik
Maht tonnides
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeks
100
104
122
117
Turuosa
10 %
9 %
12 %
11 %
Keskmine hind
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeks
100
112
137
127
Muud kolmandad riigid
Maht tonnides
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeks
100
111
100
103
Turuosa
21 %
21 %
20 %
20 %
Keskmine hind
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeks
100
108
112
114
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid
Maht tonnides
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeks
100
109
107
108
Turuosa
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Keskmine hind
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeks
100
110
115
115
Allikas: artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(107)
Kolmandatest riikidest (v.a asjaomastest riikidest) pärit impordi turuosa kerkis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendini liidu tarbimisest. Suurim turuosa on Hiina Rahvavabariigist tuleval impordil: 11 % liidu kogutarbimisest. Muu olulisem import pärines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist (4 % liidu turust), Vietnamist (3 % liidu turust) ja Saudi Araabiast (2010. aastal import puudus, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 4 %).
(108)
Hinnad, millega see import liitu sisenes, olid suhteliselt madalad, võrreldes liidu tootmisharu keskmiste hindadega, eriti Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul. Isegi koos 58,6 % dumpinguvastase tollimaksuga, mis kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes, on Hiina impordi keskmine hind madalam kui liidu omamaine hind (vt tabel 4).
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(109)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
(110)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses sisaldunud ja statistikast saadud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustiku vastustes sisaldunud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki valimisse kuuluvaid liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid on leitud olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.
(111)
Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.
(112)
Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Mikromajanduslike näitajate andmed põhinevad üksnes kahelt valimisse kaasatud äriühingult või äriühingute kontsernilt saadud kontrollitud andmetel. Seega on need andmed esitatud üksnes indekseeritud kujul või vahemikena, et tagada konfidentsiaalsuse säilimine.
4.4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(113)
Liidu kogu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 5
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodangumaht (tonnides)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Tootmisvõimsus (tonnides)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Tootmisvõimsuse rakendusaste
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Allikas: taotlus
(114)
Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 20 %. Kuna liidu tarbimine suurenes sama aja jooksul vaid 8 %, eksporditi ülejäänud osa toodangust.
(115)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmisvõimsuse rakendusaste madal (32 %). Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta, mis on esitatud eelmises tabelis, põhinevad teoreetilisel maksimaalsel tootmisvõimsusel, milles on aluseks võetud kolm vahetust ööpäevas, kuus päeva nädalas ja 48 nädalat aastas, nagu on üldiselt tavaks selles konkreetses tootmisharus ja kooskõlas eelmistes menetlustes kasutatud metoodikaga. Tegelikkuses töötab tootmisharu siiski ainult kaks vahetust ööpäevas, viis päeva nädalas ja 48 nädalat aastas. Seega ei pruugi teatatud tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tegelikku võimsust õigesti kajastada.
(116)
Vaatlusperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste veidi. Tootmisvõimsuse rakendusastme 20 % kasv peegeldab tootmismahu kasvu vaatlusalusel perioodil.
4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(117)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht liidu turul (tonnides)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Turuosa
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Allikas: taotlus
(118)
Müügimaht liidu turul kasvas 2011. aastal 2010. aasta müügimahuga võrreldes 14 %. Seejärel kahanes müügimaht 41 350 tonnini, mis moodustab 9 % kasvu vaatlusalusel perioodil.
(119)
Liidu tootmisharu turuosa jäi vaatlusaluse perioodi jooksul enam-vähem stabiilseks.
4.4.2.3. Kasv
(120)
Kooskõlas liidu tarbimise tagasihoidliku kasvuga vaatlusalusel perioodil (+ 8 %) kasvas ka liidu tootjate müügimaht 9 %.
4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(121)
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
1 064
1 022
979
957
Indeks
100
96
92
90
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
45
52
57
60
Indeks
100
114
126
134
Allikas: taotlus
(122)
Töötajate arv kahanes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 10 %. See koos toodangu kasvuga tõi kaasa selle, et liidu tootjate töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 34 %.
4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(123)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Indeks
100
100
98
94
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Indeks
100
94
97
94
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(124)
Müügihinnad liidus kahanesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Kuigi hinnad püsisid aastatel 2010-2012 võrdlemisi stabiilsed, toimus suurim langus ajavahemikus 2011. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
(125)
Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, tõi tootmise 20 % kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaasa ühiku tootmiskulu vähenemise. Sellele vastavalt vähenes ka keskmine ühiku müügihind.
4.4.3.2. Tööjõukulud
(126)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine palk töötaja kohta (eurot)
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Indeks
100
107
108
110
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(127)
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta näitasid vaatlusalusel perioodil kasvutrendi. Ajavahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 10 %.
4.4.3.3. Varud
(128)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Varud
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Indeks
100
93
104
111
Lao lõppseis protsendina toodangust
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Indeks
100
79
83
87
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(129)
Lõppvarud kahanesid esmalt 2011. aastal 7 %, võrreldes 2010. aastaga, seejärel aga kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 %, võrreldes 2010. aastaga. Tootmismahuga võrreldes kahanesid lõppvarud 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %.
4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(130)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Rahavoog (eurot) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeeringud (eurot) (indeks)
100
115
112
105
Investeeringutasuvus
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(131)
Komisjon määras valimisse kuuluvate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest.
(132)
Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahju. Aastal 2010 registreeris tootmisharu kahjumiks - 20 %/- 15 %. Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes kahjum 33 %, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tulemus endiselt negatiivseks: - 14 %/- 9 %. Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Rahavoog oli 2010. aastal positiivne. See kahanes 2011. aastal järsult negatiivseks ning jäi negatiivseks ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(133)
Investeeringud näitasid kasvutendentsi. Võrreldes 2010. aastaga suurenesid need 2011. aastal 15 % ja 2012. aastal 12 % ning jäid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2010. aasta tasemest 5 % kõrgemaks.
(134)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See oli 2010. aastal - 25 %/- 20 %, seejärel langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes - 45 %/- 40 % tasemele.
4.4.3.5. Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(135)
Kuna import asjaomastest riikidest oli oluliselt vähenenud ja oli vaatlusalusel perioodil minimaalne (vt tabelid 2 ja 3), ei ole dumpingumarginaalide suurusjärku võimalik hinnata. Põhjendustes 136-144 osutatud hinnangut arvestades leiti siiski, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav.
4.5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(136)
Määruses (EÜ) nr 1001/2008 otsustas nõukogu, et vaatlusaluse toote impordi suhtes Korea Vabariigist ja Malaisiast 2002. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed tõid liidu tootmisharule kaasa üksnes osalise taastumise. Kahjunäitajate (positiivne) areng eelmise läbivaatamise aegsel vaatlusalusel perioodil (jaanuar 2002 - juuni 2007) oli suurel määral tingitud nõudluse kasvust aastatel 2007 ja 2008.
(137)
Pärast 2008. aastat halvenes liidu tootmisharu olukord siiski oluliselt (võrreldes olukorraga aastatel 2007 ja 2008). See oli suurel määral tingitud nõudluse langusest pärast 2008. aastat.
(138)
Mõned näitajad viitavad positiivsele arengule alates 2010. aastast. Näiteks kasvas 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini liidu tarbimine peaaegu 20 %. See kasv tulenes osaliselt sellest, et liidu tarbimine kasvas samal perioodil 8 %. Tootmise kasv tõi kaasa suurema tootmisvõimsuse rakendusastme, mis kasvas rohkem kui 20 %. Liidu tootmisharu müügimaht suurenes 9 %, mis vastab liidu tarbimise kasvule, samal ajal jäi aga liidu äriühingute turuosa samaks. Kuna töötajate arv vähenes 10 %, kasvas ka tootlikkus (34 %).
(139)
Tootmisvõimsuse rakendusaste oli siiski väike. See on osaliselt seletatav asjaoluga, et olemasolev infrastruktuur oli planeeritud töötamiseks kolme vahetusena ööpäevas ja kuus päeva nädalas ning maksimaalne tootmisvõimsus arvutati vastavalt sellele. Vaatlusalusel perioodil töötas liidu tootmisharu siiski üksnes kaks vahetust ööpäevas ja viis päeva nädalas.
(140)
Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, jäi liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulisse kahjumisse. Vaatamata finantstulemuste 30 % paranemisele ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (vahemikus - 14 % ja - 9 %).
(141)
See oluline kahjum ja märkimisväärne negatiivne rahavoog on olulised näitajad, mis näitavad, et liidu tootmisharu olukord on haavatav.
(142)
Olgu märgitud, et nõukogu määruses (EL) nr 78/2013, millega kehtestati dumpinguvastased meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes Venemaalt ja Türgist, leiti, et liidu tootmisharu kannab kahju ja on väga raskes majanduslikus olukorras. Kõnealuses menetluses vaadeldav ajavahemik oli jaanuarist 2008 kuni septembrini 2011 ja see kattub osaliselt praeguse uurimise vaatlusaluse perioodiga (14).
(143)
Eespool nimetatud määrusega vastu võetud meetmetel näib olevat olnud positiivne mõju, sest mitu kahjunäitajat (nt toodang, tootmisvõimsuse rakendusaste, kasumlikkus, tootlikkus ja tarbimine) näitavad positiivset arengutendentsi. Käesolev uurimine on siiski näidanud, et liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust täielikult toibunud.
(144)
Seetõttu on komisjon jõudnud seisukohale, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav ja mõnes osas veel kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata, kui ta oleks eelmiste uurimiste ajal tuvastatud kahjust täielikult toibunud.
5. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
5.1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(145)
Põhjenduses 85 jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise asjaomastest riikidest.
(146)
Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu olukord on haavatav. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes, ei jõudnud liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul kordagi kasumisse.
(147)
Seetõttu halvendaks dumpinguhinnaga impordi jätkumine asjaomastest riikidest liidu tootmisharu niigi ebakindlat olukorda veelgi. Niisugune import võib kergesti üle võtta liidu tootmisharu turuosa liidu turul. Selle tulemuseks oleks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on üks olulisi elemente liidu tootmisharu negatiivsetes tulemustes vaatlusalusel perioodil.
(148)
Dumpinguhinnaga impordi kordumine avaldaks veelgi tugevamat hinnasurvet liidu tootmisharule, mis halvendaks omakorda veelgi liidu tootmisharu finantstulemusi.
(149)
Seetõttu järeldab komisjon, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise nendest riikidest, mille tulemusena surutaks liidu tootmisharu hinnad, müügimahud ja turuosa alla ning halveneks tema majanduslik olukord. Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi halb olukord halveneks ilmselt veelgi.
6. LIIDU HUVID
(150)
Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvid tehti kindlaks kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide hindamise põhjal.
(151)
Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(152)
Algse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega ja meetmed on kehtinud juba 2002. aastast saadik, on analüüsi käigus seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(153)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis sunniksid järeldama, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.
6.1. Liidu tootmisharu huvid
(154)
Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, mida on kinnitanud ka mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivne areng.
(155)
Kui meetmetel lastaks aeguda, on tõenäoline, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäoline sissevool põhjustaks kahju kordumise. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade languse, tootmisvõimsuse rakendusastme languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise tõsise halvenemise.
(156)
Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus.
6.2. Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid
(157)
Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine suurt negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. Mitte ükski importija ega kasutaja ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed neid rühmi märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid ega kasutajaid olulisel määral.
6.3. Järeldus liidu huvide kohta
(158)
Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.
7. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(159)
Eespool öeldust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.
(160)
Siiski näitas uurimine, et liidu tootmisharu üldine olukord on tasapisi paranemas, ning 2013. aastal kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed Venemaalt ja Türgist pärit sama toote impordi suhtes (vt põhjendus 5) näivad olevat avaldanud täiendavat positiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale, nagu on selgitatud põhjenduses 143. Sellest tulenevalt jõuti arvamusele, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete tingimustes, võib piisata lühemast ajast kui viiest aastast, et liidu tootmisharu jõuaks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda.
(161)
Lisaks ei saa liidu tootmisharu olukorda ja kahju analüüsida üksnes vaatlusaluse toote (võimaliku) impordi põhjal Korea Vabariigist ja Malaisiast: liidu tootmisharu olukorda mõjutab ka muu import ja selle impordi suhtes kehtestatud meetmed, eelkõige näiteks eespool nimetatud meetmed Venemaa ja Türgi suhtes.
(162)
Seepärast leitakse, et arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei tohiks meetmeid erandkorras pikendada kogu viieaastaseks ajavahemikuks, mis on algmääruses ette nähtud, vaid need peaksid lõppema samal ajal, kui lõppevad eelkõige Türgist ja Venemaalt pärit impordi suhtes kehtivad lõplikud meetmed. Niisugune meetmete kehtivusaja sobitamine võimaldaks ka terviklikult ja järjekindlalt uurida võimalike dumpinguvõtete mõju liidu tootmisharule, kui sellist läbivaatamist peaks tulevikus vaja olema.
(163)
Praegu Venemaalt ja Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivad meetmed kaotavad kehtivuse 29. jaanuaril 2018. Seega peaksid ka Koreast ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtestatavad lõplikud dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse samal kuupäeval.
(164)
Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nõustub seisukohaga, et kavandatav aegumiskuupäev võimaldaks tulevikus korraldada ühise läbivaatamismenetluse, kui seda taotletaks, ja sel juhul oleks võimalik teha kõikehõlmav dumpingu- ja kahjuanalüüs, mis hõlmaks mitmest riigist tulevat importi. Siiski väitis kaitsekomitee, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on vaatlusaluse toote koguimport kõikidest riikidest tohutult kasvanud, samas kui selle impordi keskmine hind on järsult langenud. See areng, mis on toimunud pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on väidetavalt halvendanud liidu tootmisharu olukorda veelgi ja seepärast on tingimused, mis võimaldanuks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vähem kui viieks aastaks, lakanud olemast.
(165)
Komisjon märgib, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud väidetav areng (st suurem import ja vähenenud hinnad) põhineb avalikult kättesaadavatel Eurostati andmetel, mis sisaldavad tooteliike, mida käesolev uurimine ei puuduta. Komisjonile kättesaadavast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsest impordistatistikast, mis käsitleb ainult vaatlusalust toodet, ilmneb siiski, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on import vähenenud 10-15 %, ehkki ka impordi keskmine hind on vähenenud (15-20 %). Komisjon on seisukohal, et kuni puuduvad tõendavad andmed liidu tootmisharu olukorra kohta, ei muuda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vaatlusaluse toote impordis toimunud areng kehtetuks komisjoni järeldust lõplike dumpinguvastaste meetmete sobiva kehtivusaja kohta (vt põhjendused 160-163). Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(166)
Seega, võttes arvesse järeldusi, mis tehti dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, tuleb järeldada, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes jõus olevad dumpinguvastased meetmed, mis säilitati määrusega (EÜ) nr 1001/2008, mida on viimati muudetud määrusega (EL) nr 363/2010, tuleks säilitada kuni 29. jaanuarini 2018.
(167)
Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei ole oma arvamust esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Selliste Korea Vabariigist ja Malaisiast pärinevate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Tollimaksumäär (%)
TARICi koodid
Malaisia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Kõik muud äriühingud
75,0
A999
Korea Vabariik
Kõik äriühingud
44,0
-
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrus kehtib kuni 29. jaanuarini 2018.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 2. detsember 2014