ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/454,
9. juuli 2014,
riigiabi nr SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) kohta, mida Kreeka andis Alpha panga kontsernile seoses järgmiste meetmetega:
-
äriühingu Alpha Bank S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine;
-
Lääne-Makedoonia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu;
-
Evia ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu;
-
Dodekaneeside ühistupanga kriisilahendus äriühingule Alpha Bank S.A. antud ülekandekorralduse kaudu
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4662 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. ALPHA PANGAGA SEOTUD MENETLUS
(1)
19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldab anda abi vastavalt selle kolmele põhimeetmele: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (1). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme alusel Alpha panga kontserni (Alpha Bank Group, edaspidi „pank”).
(2)
19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.
(3)
2. augustil 2010 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe, juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32786 (2011/PN).
(4)
Pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt oma võlainstrumentidele riigitagatisi ning riigivõlakirju (2). Samuti sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (edaspidi „riigi tagatud likviidsusabi”).
(5)
20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas fond pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 1 900 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).
(6)
2012. aasta mais teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile kohustuste võtmise kinnitusest, mille finantsstabiilsuse fond oli pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi nr SA.34823 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.
(7)
27. juuli 2012. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses esimese ajutise rekapitaliseerimisega (edaspidi „Alpha uurimise algatamise otsus”) (3).
(8)
12. oktoobril 2012 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Emporiki panga omandamiseks äriühingult Crédit Agricole S.A. (edaspidi „Crédit Agricole”). 16. oktoobril 2012 allkirjastas pank Crédit Agricolega aktsiaostulepingu.
(9)
Enne seda kuupäeva olid Kreeka ametiasutused teavitanud komisjoni talitusi protsessi kulust ning Emporiki panga võimaliku omandamise tingimustest.
(10)
23. novembril 2012 saatsid komisjoni talitused Kreeka ametiasutustele kirja, mis sisaldas nende esialgset hinnangut omandamistehingu kohta.
(11)
2012. aasta detsembris võimaldas finantsstabiilsuse fond pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 042 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis fond pangale ka kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide emiteerimises kogusummas kuni 1 629 miljonit eurot (4). Kreeka ametiasutused teatasid meetmetest komisjonile 27. detsembril 2012 (5).
(12)
2013. aasta mais teatas pank, et lõpetas edukalt eelisostuemissiooni summas 457,1 miljonit eurot ning jaotas täiendava 92,9 miljoni euro suuruse suunatud pakkumise kõik aktsiad. 3. juunil 2013 konverteeris finantsstabiilsuse fond esimese ja teise rekapitaliseerimise omakapitaliks ning pangale eraldati täiendavat kapitali summas 1 079 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”).
(13)
19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta.
(14)
12. juunil 2014 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”). Samal kuupäeval anti ka teavet riigi tagatud likviidsusabi kohta. Nad märkisid, et kavatsevad jätkata pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riiklike tagatiste andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist (6).
(15)
Komisjon on pidanud mitu koosolekut ja videokonverentsi ning vahetanud e-kirju Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega.
(16)
Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras võetakse käesolev otsus vastu üksnes inglise keeles.
1.2. KOLMELE ÜHISTUPANGALE ANTUD RIIGI TOETUSEGA SEOTUD MENETLUS
(17)
3. detsembril 2013 teatas Kreeka komisjonile kolme ühistupanga, st Dodekaneeside ühistupanga (edaspidi „Dodekaneeside pank”), Evia ühistupanga (edaspidi „Evia pank”) ja Lääne-Makedoonia ühistupanga (edaspidi „Lääne-Makedoonia pank”) tõenäolisest eesootavast kriisilahendusest.
(18)
4. detsembril 2013 palusid komisjoni talitused Kreekal esitada kolme ühistupanga tõenäolise kriisilahenduse kohta teavet.
(19)
5. detsembril 2013 esitas Kreeka komisjoni talitustele nõutud teabe.
(20)
8. detsembril 2013 võttis Kreeka keskpank kolme ühistupanga kriisilahendusmeetmed ning kandis kolme ühistupanga teatavad kohustused üle pangale.
(21)
17. detsembril 2013 teatas Kreeka kolme ühistupanga kriisilahenduse raamistikus antud riigi toetusest.
2. KIRJELDUS
2.1. PANK JA SELLE RASKUSED
2.1.1. Kreeka pangandussektori üldine taust
(22)
Ajavahemikus 2008-2012 langes Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 20 %, nagu on osutatud tabelis 1. Selle tagajärjel tekkisid Kreeka pankadel järjest suuremad makseviivitused Kreeka kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude puhul (7). See mõjutas kahjulikult Kreeka pankade varade tootlust ja suurendas kapitalivajadust.
Tabel 1
Kreeka SKP reaalkasv ajavahemikus 2008-2013
Kreeka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
SKP reaalkasv, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-3,9
-3,9
Allikas:
Eurostat, internetis kättesaadav aadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektoripõhise võlakirjade vahetamise kava, mida tuntakse erasektori osaluse programmina. Kreeka pangad osalesid erasektori osaluse programmis, mille käigus andis Kreeka valitsus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele uusi väärtpabereid (sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju), SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori osaluse programmi makseteateid olemasolevate Kreeka riigivõlakirjade eest nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (8). Kreeka ametiasutused andsid võlakirjade vahetuse tulemustest teada 9. märtsil 2012 (9). Kõnealune ettevõtmine põhjustas võlakirjaomanikele olulist kahjumit (Kreeka keskpanga hinnangul moodustab see Kreeka pankade puhul keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ja kapitalipuudujääki, mis kajastati tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta finantsaruannetes.
Tabel 2
Kreeka suurimate pankade kogukahjum seoses erasektori osaluse programmiga (miljonites eurodes)
Pangad
Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma (1)
Riigiga seotud laenude nominaalsumma (2)
Nominaalsumma kokku (3)=(1)+(2)
Erasektori osaluse programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest (4)
Erasektori osaluse programmiga seotud kahjum riigiga seotud laenudest (5)
Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto) (6)=(4)+(5)
Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto)/Core Tier 1 (10) (2011. a dets) (%)
Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto)/koguvarad (2011. a dets) (%)
Kreeka rahvuspank
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Allikas:
Kreeka keskpank, „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), detsember 2012, lk 14.
(24)
Kuna Kreeka pankadel olid erasektori osaluse programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes tohutud kapitalipuudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpanga (EKP) sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid nimetatud pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid rekapitaliseerimisvajadused ja kriisilahenduse kulud nimetatud programmi raames kokku 50 miljardit eurot (11). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud stressitest ajavahemikuks 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (12). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest, nagu need tulenevad 2012. aasta stressitestist.
Tabel 3
2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadused (miljonites eurodes)
Pangad
Core Tier 1 võrdlustase (2011. a dets) (1)
Erasektori osaluse programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets) (2)
Erasektori osaluse programmiga seotud eraldised (2011. a juuni) (3)
Prognoositavad krediidiriskist tulenevad kumulatiivsed kahjud (bruto) (4)
Laenukahjumireservid (2011. a dets) (5)
Pangasisene kapitali suurendamine (6)
Core Tier 1 sihttase (2014. a dets) (7)
Kapitalivajadused (8) =(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
Kreeka rahvuspank
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Allikas:
Kreeka keskpank, „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), detsember 2012, lk 8.
(25)
Majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali suurendamise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigi toetust viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning vähendatakse maksumaksjate koormust (13). Kreeka keskpank leidis, et elujõulised kapitali suurendamise kavad esitas üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank, Piraeuse pank ja Alpha pank) (14). Esimesed vahendid ajutiseks rekapitaliseerimiseks saadi finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais.
(26)
Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tagama kõrgemad intressimäärad. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ning sattusid seetõttu täielikult sõltuvusse eurosüsteemi rahalistest vahenditest, (15) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.
(27)
3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori osaluse programmi raames investorite saadud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostu programmi - hindadega, mis moodustasid 30,2-40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (16). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis realiseeris nende edasised kahjumid bilansis, kuna erasektori osaluse programmi käigus nende uute Kreeka riigivõlakirjade eest kirjendatud arvestuslik kahjum (st erinevus turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus suuremas osas lõplikuks ja tagasipöördumatuks (17).
(28)
2012. aasta detsembris said neli Kreeka suurimat panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist teist korda vahendeid ajutise rekapitaliseerimise vajaduste katmiseks.
(29)
2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures finantsstabiilsuse fondile kuulus kõigi nelja panga aktsiatest enam kui 80 %. Nende pankade puhul, kellel õnnestus hankida piisavas eelnevalt kindlaksmääratud koguses erakapitali (Alpha Bank Group, Piraeus Bank S.A. ja National Bank of Greece S.A.), omandas finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestoritele väljastati finantsstabiilsuse fondile kuuluvate aktsiate ostutähed.
(30)
2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli teha diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide, aga ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ning laenude kestuse perspektiivis. Krediidikahju prognoosimiseks tehtud analüüsid põhinesid kahel makromajanduslikul stsenaariumil - baasstsenaariumil ja ebasoodsal stsenaariumil. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate andmete abil.
(31)
Lähtudes nõustaja hinnangutest krediidikahju prognooside kohta, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”), et hinnata Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevust nii baas- kui ka ebasoodsa stsenaariumi korral. Kapitalivajaduste hinnangu koostamisel osutas Kreeka keskpangale tehnilist abi teine nõustaja.
(32)
2013. aasta stressitesti raames tehtud kapitalivajaduste hindamine hõlmas peamiselt järgmist: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (18) konsolideeritud alusel Kreeka riski ja välismaise riski kohta, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.
Tabel 4
2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (miljonites eurodes)
Pangad
Core Tier 1 võrdlustase (2013. a juuni) (1)
Laenukahjumireservid (2013. a juuni) (2)
Prognoositav krediidikahju, Kreeka risk (3)
Prognoositav krediidikahju, välismaine risk (19) (4)
Pangasisene kapitali suurendamine (5)
Stressitesti Core Tier 1 suhtarv (2016. a dets) (6)
Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
Kreeka rahvuspank (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Allikas:
Kreeka keskpank, „2013 Stress Test of the Greek Banking Sector” (2013. aasta stressitest Kreeka pangandussektori kohta), 2014. aasta märts, lk 42.
(33)
6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada hiljemalt 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali suurendamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.
(34)
Ajavahemikul 2013. aasta märtsi lõpust 2014. aasta mai alguseni jätkasid pangad jõupingutusi kapitali suurendamiseks.
2.1.2. Abisaaja
(35)
Pank osutab universaalpangandusteenuseid peamiselt Kreekas ja Kagu-Euroopa riikides (Küpros, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik) ning ka Ühendkuningriigis. Kodumajapidamistele ja ettevõtetele pakutakse laiaulatuslikke pangandus- ja finantstooteid ning -teenuseid. Pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, rahavoogude juhtimise ja investeerimispanganduse valdkonnas. Pank on asutatud juriidilise isikuna Kreekas ning selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 30. septembri 2012. aasta seisuga oli pangal kokku 17 119 töötajat - umbes kolmandik neist Kagu-Euroopa riikides ja Ühendkuningriigis ning ülejäänud Kreekas (22).
(36)
Pank osales erasektori osaluse programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nominaalsummas 6 043 miljonit eurot. Erasektori osaluse programmi kulud olid panga jaoks kokku 4 786 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamisaruandes (23). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs pank erasektori osaluse programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga realiseerus Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.
(37)
Tabelis 5 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).
Tabel 5
Alpha panga põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja 2013
Kasum/kahjum
(miljonites eurodes)
2010
2011
2012
Pro forma näitaja, 2012
(sh Emporiki)
2013
(sh Emporiki)
Netointressitulu
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Tegevustulu kokku
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Tegevuskulud kokku
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Maksueelne tulu
1 101
1 187
327
80
918
Väärtuse langusest tulenev kahjum krediidiriski katmiseks
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Erasektori osaluse programmi alla kuuluvate Kreeka riigivõlakirjade ja laenude väärtuse langusest tulenev kahjum
-
-4 789
-
-
-
Negatiivne firmaväärtus
3 283
Puhaskasum/-kahjum
86
-3 810
-1 086
Andmed puuduvad.
2 922
Valikulised koguselised näitajad
(mln eurot)
2010
2011
2012
Pro forma näitaja, 2012
(sh Emporiki)
2013
(sh Emporiki)
Klientidele antud laenud ja tehtud ettemaksed kokku (neto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Hoiused
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Varad kokku
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Omakapital kokku (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Allikad:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf.
Pro forma andmed 2012. aasta kohta: Alpha panga ümberkorralduskava, 2014. aasta juuni, lk 24.
2012. ja 2011. aasta: 2012. aasta finantsandmed - konsolideeritud finantsaruanded: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf.
2010: 2011. aasta finantsandmed - konsolideeritud finantsaruanded: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
Tabelist 5 nähtub, et lisaks erasektori osaluse programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (4 786 miljonit eurot) (25) kandis pank kahju tulude vähenemise (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsema kahjumi tõttu. Panga likviidsuspositsioon sai oluliselt kannatada hoiuste väljavoolu tõttu ning selle laenude ja hoiuste suhtarv oli 2011. aasta 31. detsembril (26) 152 %, kusjuures 34 % bilansist rahastati tol ajal eurosüsteemist (27).
(39)
2013. aasta stressitestis prognoosis Kreeka keskpank, et baasstsenaariumi korral moodustavad panga kapitalivajadused 262 miljonit eurot.
(40)
2014. aasta märtsis suurendas pank kapitali summas 1,2 miljardit eurot põhjenduses 39 osutatud kapitalivajaduste katmiseks ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiate (940 miljonit eurot) tagasimaksmiseks (28). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis ei võtnud finantsstabiilsuse fond kohustust toetada panga kapitali suurendamist kapitalisüstiga, juhul kui erainvestorite nõudlus peaks osutuma ebapiisavaks. Pank suurendas oma kapitali kapitaliväärtpaberite eelisostuõiguseta pakkumisega rahvusvahelistele investoritele (st kapitali suurendamiseks tühistati aktsionäride eelisostuõigus) ning avaliku pakkumisega Kreekas. Märkimishinnaks määrati 0,66 eurot aktsia kohta.
(41)
Pärast kapitali suurendamist teatas pank 17. aprillil 2014, et lunastas Kreekale eelisaktsiad kogusummas 940 miljonit eurot.
2.2. PANGAPOOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE
2.2.1. Emporiki panga omandamine
(42)
Emporiki pank asutati 1882. aastal.
(43)
2000. aastal omandas Crédit Agricole kontsern Emporiki pangas 6,7 % suuruse osaluse. Emporiki sai Crédit Agricole tütarettevõtjaks 2006. aastal, kui viimane omandas selles kontrolli. Crédit Agricole omandas 2006. aastal Emporiki pangas 94,99 % suuruse osaluse.
(44)
Emporiki pank tegutses kõikides pangandusvaldkondades (jae- ja äripangandus) ning osutas ka investeerimis-, varade valitsemise, väärtpaberiportfelli valitsemise ja üldisi finantsteenuseid. Kreekas osutati teenuseid 323 filiaali kaudu, Küprosel filiaali ja tütarettevõtja kaudu ning Bulgaarias, Albaanias ja Rumeenias tütarettevõtjate kaudu (29). 31. detsembri 2012. aasta seisuga töötas Emporikis kokku 4 230 inimest.
(45)
Pank osales erasektori osaluse programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja muid aktsepteeritud väärtpabereid nominaalsummas 766 miljonit eurot. Nagu on osutatud tabelis 2, moodustasid Emporiki erasektori osaluse programmiga seotud kulud kokku umbes 590 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamisaruandes. Tabeli 3 andmetest selgub, et Emporiki panga kapitalivajadused olid hinnanguliselt 2 475 miljonit eurot, mille arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud 2012. aasta stressitest ajavahemikuks 2011. aasta 31. detsembrist kuni 2014. aasta 31. detsembrini, milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi.
(46)
12. oktoobril 2012 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Emporiki panga omandamiseks äriühingult Crédit Agricole S.A.
(47)
16. oktoobril 2012 sõlmisid Crédit Agricole ja pank lepingu pealkirjaga „Share Purchase Agreement dated 16 October 2012 between Crédit Agricole S.A. and Alpha Bank S.A. for the sale and purchase of Emporiki Bank of Greece S.A.” (16. oktoobri 2012. aasta aktsiaostuleping äriühingute Crédit Agricole S.A. ja Alpha Bank S.A. vahel Emporiki Bank of Greece S.A. müümise ja ostmise kohta). Pärast tehingueelset analüüsi tegi Crédit Agricole kapitalisüsti kogusummas 2 893 miljonit eurot, märkides täies ulatuses panga emiteeritud vahetusvõlakirja summas 150 miljonit eurot (30). Pank pidi seejärel omandama täielikult rekapitaliseeritud Emporiki panga ühe euro eest. Aktsiaostulepingu kohaselt ei omandanud pank Emporiki välismaiseid tütarettevõtjaid, mis jäid Crédit Agricole alla, välja arvatud Emporiki Küprose filiaal, mille varad moodustasid 0,5 miljardit eurot ning mille pank omandas.
(48)
31. detsembril 2012 oli Emporiki panga omavahendite suhtarv pärast Crédit Agricole rekapitaliseerimist 17,6 % ning esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 13,5 %.
(49)
1. veebruaril 2013 teatas pank Emporiki panga kogu aktsiakapitali lõplikust ülekandmisest pangale (31).
(50)
Tabelis 6 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga.
Tabel 6
Emporiki panga põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja jaanuar 2013
(Miljardites eurodes)
31. detsember 2010
(konsolideeritud)
31. detsember 2011
(konsolideeritud)
2012. aasta detsember
(panga omandatud ulatuses)
2013. aasta jaanuar
(panga omandatud ulatuses)
Varad kokku
26,78
21,7
19,5
18,2
Klientidele antud brutolaenud ja tehtud ettemaksed kokku
24
23,48
19,85
19,8
Eraldised
2,8
4,4
5
5
Võlgnevused klientide ees
12,2
11,3
12,68
12,9
Eurosüsteemist saadud rahalised vahendid
0,3
1,77
1,2
1,2
Omakapital kokku
0,9
0,9
1,73
2,3
Kahjum pärast maksustamist
-0,87
-1,76
-1,5
Puhaslaenud/-hoiused
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Allikad:
jaanuar 2013: Alpha panga 2012. aasta majandusaasta tulemused, 27. märtsi 2013. aasta ettekanne (internetis kättesaadav: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf).
Detsember 2012: Alpha panga ja Emporiki panga põhinäitajad, internetis kättesaadavad: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2.
2011. ja 2010. aasta: Emporiki panga konsolideeritud finantsaruanne, 31. detsember 2011.
2.2.2. Kolme ühistupanga valitud kohustuste omandamine
(51)
8. detsembril 2013 otsustas Kreeka keskpank võtta kolme ühistupanga, st Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga suhtes kriisilahendusmeetmed.
(52)
Kreeka keskpank käivitas ostu- ja ülevõtmismenetluse, (32) mis tähendab, et omandajale kantakse üle kõik hoiused, sealhulgas pankadevahelised hoiused, ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees, kuid mitte laenud. Keskpank võttis ühendust nelja süsteemselt olulise Kreeka pangaga, kuna tema eeskirjade kohaselt tuleks hoiused üle kanda täielikult rekapitaliseeritud asutustele. Siduva pakkumise esitasid ainult pank ja Eurobank - 5. detsembril 2013. Kreeka keskpank luges panga pakkumise eelispakkumiseks. Tasuna pakkus pank summat, mis moodustas 2,1 % ülekantavatest hoiustest.
2.2.2.1. Dodekaneeside pank
(53)
Dodekaneeside pank asutati 1994. aastal.
(54)
22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Dodekaneeside pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Dodekaneeside pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. juuni 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt 3,5 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Dodekaneeside panga kapitali suurendamise vastu.
(55)
Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Dodekaneeside panga kriisilahendust. Dodekaneeside panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (33). Dodekaneeside panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (34). Kreeka keskpanga hinnangul (35) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 6 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 255 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 249 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki (36). Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 166 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 83 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. 16. juunil 2014 tegi Kreeka keskpank kindlaks, et Dodekaneeside panga lõplik likviidsuspuudujääk moodustab 258,5 miljonit eurot. Finantsstabiilsuse fond katab likviidsuspuudujäägi katmata osa.
(56)
30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Dodekaneeside pangas kokku 132 inimest ning sellel oli 11 filiaali. Kriisilahenduse raamistikus ei võtnud pank üle Dodekaneeside panga ühtki filiaali, ent osutas sellele, et tagab füüsilise kohaloleku piirkondades, kus filiaalide võrgustik ei kattu (st neljal saarel, kus ei ole teisi panku), rentides likvideerija hallatavat nelja väikefiliaali. Dodekaneeside panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle.
2.2.2.2. Evia pank
(57)
Evia pank asutati 1995. aastal.
(58)
22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Evia pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Evia pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. juuni 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt 1,8 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Evia panga kapitali suurendamise vastu.
(59)
Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Evia panga kriisilahendust. Evia panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (37). Evia panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (38). Kreeka keskpanga hinnangul (39) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 2 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 98 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 96 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki. Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 64 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 32 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma. 16. juunil 2014 tegi Kreeka keskpank kindlaks, et Evia panga lõplik likviidsuspuudujääk moodustab 105 miljonit eurot. Finantsstabiilsuse fond katab likviidsuspuudujäägi katmata osa.
30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Evia pangas kokku 59 inimest ning sellel oli neli filiaali. Pank ei võtnud üle Evia panga ühtki filiaali. Evia panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle.
2.2.2.3. Lääne-Makedoonia pank
(60)
1995. aastal asutati Kozani prefektuuri arengu-krediidiühistu. 2008. aastal hakkas ühistu tegutsema Lääne-Makedoonia ühistupanga nimetuse all.
(61)
22. juulil 2013 nõudis Kreeka keskpank Lääne-Makedoonia pangalt esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu parandamist. Seejärel püüdis Lääne-Makedoonia pank kapitali suurendada ühistuosakute avaliku pakkumise teel. Prospekti kohaselt oli Dodekaneeside panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 30. septembri 2013. aasta finantsandmete alusel arvutatuna hinnanguliselt -11 % ning seega Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärast madalam. Investorid ei tundnud aga piisaval määral huvi Lääne-Makedoonia panga kapitali suurendamise suhtes.
(62)
Sel põhjusel alustas Kreeka keskpank 8. detsembril 2013 Lääne-Makedoonia panga kriisilahendust. Lääne-Makedoonia panga tegevuslitsents tunnistati kehtetuks ning selle suhtes algatati likvideerimismenetlus (40). Lääne-Makedoonia panga teatavad valitud kohustused kanti üle pangale (41). Kreeka keskpanga hinnangul (42) moodustas ülekantud varade õiglane väärtus ligikaudu 2 miljonit eurot ning ülekantud kohustuste õiglane väärtus samal ajal 84 miljonit eurot, kusjuures nende vahe tähistab 82 miljoni euro suurust likviidsuspuudujääki. Likviidsuspuudujäägi kattis finantsstabiilsuse fond seaduse nr 3601/2007 artikli 63D lõike 13 alusel. 2013. aasta detsembris kattis finantsstabiilsuse fond kaks kolmandikku likviidsuspuudujäägi kogusummast, st 55 miljonit eurot, fondi võlakirjadega ning võttis kohustuse katta ülejäänud summa, st 27 miljonit eurot siis, kui teada on likviidsuspuudujäägi lõplik kogusumma.
(63)
30. septembri 2013. aasta seisuga töötas Lääne-Makedoonia pangas kokku 36 inimest ning sellel oli kolm filiaali. Pank ei võtnud üle Lääne-Makedoonia panga ühtki filiaali. Lääne-Makedoonia panga töötajad koondati ning osa neist võttis pank uuesti tööle.
(64)
Kolme ühistupanga põhinäitajad on esitatud tabelis 7.
Tabel 7
Kolme ühistupanga põhiandmed (miljonites eurodes)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Ülekantud varade õiglane väärtus
Ülekantud kohustuste õiglane väärtus
millest ülekantud hoiuseid
Esialgne likviidsuspuudujääk
Tasu
(2,1 % ülekantud hoiustest)
Dodekaneeside pank
6
255
255
249
5
Evia pank
2
98
95
96
2
Lääne-Makedoonia pank
2
84
82
82
2
Kokku
427
9
Allikad:
Kreeka keskpanga krediidi- ja kindlustuskomisjoni 8. veebruari 2013. aasta otsused 97/1, 97/2 ja 97/3.
Kreeka keskpanga kriisilahendusmeetmete komisjoni 8. detsembri 2013. aasta otsused 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 ja 14/8.
2.2.3. Citibanki Kreeka haru omandamine
(65)
Citibank International asutati 1812. aastal. Citibanki Kreeka haru asutati 1964. aastal teenuste osutamiseks peamiselt merendus- ja ärisektoris. 1980. aastal hakkas Citibanki Kreeka haru tegelema jaepangandusega. Praegu tegeleb Citibanki Kreeka haru nii jae- kui ka äripanganduse valdkonnas ning sellel on riigis 20 filiaali.
(66)
29. mail 2014 esitas pank finantsstabiilsuse fondile taotluse nõusoleku saamiseks Citibanki Kreeka haru, sealhulgas Diners Clubi Kreeka haru (edaspidi „Diners”) (43) omandamiseks.
(67)
Pank andis teada, et kavatseb osta Citibanki Kreeka haru tegevuse, sealhulgas laenud klientidele (laenud kokku netosummas 442 miljonit eurot ning täielikult maha kantud viivislaenud summas 1 115 miljonit eurot), klientide hoiused (kogusummas 1 067 miljonit eurot), valitsetud varad (1 186 miljonit eurot), pangakontorid, pangaautomaatide võrgustik (44) ja töötajad (45). Peale selle väljendas pank kavatsust osta Dinersi kogu lihtaktsiakapital.
(68)
Hinnaks määrati 2 miljonit eurot.
(69)
5. juunil 2014 andis finantsstabiilsuse fond pangale nõusoleku Citibanki Kreeka haru omandamiseks.
2.3. ABIMEETMED
2.3.1. Kreeka pankade toetuskava raames panga kasuks võetud abimeetmed (meetmed L1 ja A)
(70)
Pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmel kujul: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.
2.3.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigipoolne likviidsustoetus (meede L1)
(71)
Pank on saanud ja saab jätkuvalt abi tagatismeetme ja riigivõlakirjade meetme alusel. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 30. novembri 2011. aasta seisuga oli pank saanud tagatisi kokku umbes 14,0 miljardi euro ulatuses. 30. septembri 2011. aasta seisuga oli pank saanud riigivõlakirju summas 1,6 miljardit eurot (46).
(72)
Panga ümberkorralduskavas, mille Kreeka ametiasutused esitasid komisjonile 12. juunil 2014, teatasid ametiasutused kavatsusest jätkata ümberkorraldusperioodil Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste andmist ja riigivõlakirjade väljastamist.
2.3.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(73)
2009. aasta mais sai pank Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames 940 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (meede A). Kapitalisüst moodustas umbes 2 % panga riskiga kaalutud varast (47) tol ajal.
(74)
Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja tähtajaga viis aastat.
(75)
Pank lunastas eelisaktsiad 17. aprillil 2014, nagu on kirjeldatud põhjenduses 41.
2.3.2. Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)
(76)
Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulisel finantsasutusel saada rahalisi vahendeid eurosüsteemist, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Nimetatud asutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on […] (48) baaspunkti kõrgem intressist, mida tuleb keskpangapoolse refinantseerimise eest maksta tavatingimustel.
(77)
Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid. Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigitagatise, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna (49). Seaduse nr 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse nr 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril anda riigi nimel Kreeka keskpangale tagatisi, et säilitada Kreeka keskpanga nõuded krediidiasutuste vastu. Erakorralist likviidsusabi saanud pangad peavad maksma riigile tagatistasu […] baaspunkti.
(78)
31. detsembril 2011 sai pank 6,7 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (50) ning 31. detsembril 2012 omakorda 23,6 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (51).
2.3.3. Pangale finantsstabiilsuse fondi kaudu antud abimeetmed (meetmed B1, B2, B3 ja B4)
(79)
Alates 2012. aastast on finantsstabiilsuse fond võtnud panga suhtes mitu kapitalitoetusega seotud meedet. Tabelis 8 on esitatud nimetatud abimeetmete ülevaade.
Tabel 8
Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu panga suhtes kohaldatud abimeetmed
Esimene ajutine rekapitaliseerimine, 2012. aasta mai
Teine ajutine rekapitaliseerimine, 2012. aasta detsember
Kohustuste võtmise kinnitus, 2012. aasta detsember
Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises, 2013. aasta mai
Meede
B1
B2
B3
B4
Summa
(mln eurot)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(80)
Alpha uurimise algatamise otsuse (52) põhjendustes 14-32 esitati üksikasjalik kirjeldus 2012. aasta mais toimunud esimese ajutise rekapitaliseerimise kohta (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.
(81)
20. aprillil 2012 edastas finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises summas kuni 1,9 miljardit eurot.
(82)
Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamist käsitlevas seaduses nr 3864/2010 kehtestatud ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega pangale 28. mail 2012 üle 1,9 miljardi euro eest EFSFi võlakirju. Pangale kanti üle EFSFi ujuva intressimääraga võlakirjad tähtajaga kuus ja kümme aastat ning väljastamiskuupäevaga 19. aprill 2012. Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 48 märkis komisjon, et 28. mail 2012 toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Nii kohustuste võtmise kinnituse kui ka esimese ajutise rekapitaliseerimise raames ette nähtud summad oli Kreeka keskpank arvutanud mõttega tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarvuks 8 %. Nagu on näha tabelist 3, kattis meede B1 üksnes piiratud osa 2012. aasta stressitesti käigus kindlaksmääratud kapitali koguvajadustest. Pank oli kavandanud suurendada kapitali tulevase kapitali suurendamise raames ning ajutise rekapitaliseerimise eesmärk oli üksnes säilitada panga rahastamiskõlblikkus Euroopa Keskpangast rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kapitali suurendamine aset leiab.
(83)
Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse vahetusinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani pidi pank Kreeka finantsstabiilsuse fondiga sõlmitud aktsiate märkimise eellepingu kohaselt tasuma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu, mis moodustas 1 % EFSFi võlakirjade nimiväärtusest, ning igasugused kupongimaksed ja selle perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti Kreeka finantsstabiilsuse fondi täiendavaks kapitalitoetuseks (53).
2.3.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(84)
2012. aasta sügisel registreeris pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav rahastamiskõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.
(85)
Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 21. detsembril 2012 korraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 042 miljonit eurot (meede B2), mis toimus taas EFSFi võlakirjade ülekandmise kujul pangale.
2.3.3.3. 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus (meede B3)
(86)
Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas finantsstabiilsuse fond 21. detsembril 2012 pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja vahetusinstrumentide väljastamises kogusummas kuni 1 629 miljonit eurot (meede B3).
(87)
Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ning 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendas seda, et finantsstabiilsuse fond oli katnud 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kogu kapitalivajaduse (4 571 miljonit eurot) (54).
2.3.3.4. Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4)
(88)
16. aprillil 2013 kiitis panga aktsionäride üldkoosolek heaks panga aktsiakapitali suurendamise. 1. mail 2013 teatas pank kõikide eelisostuemissiooni (summas 457 miljonit eurot) alla kuuluvate aktsiate märkimisest ning suunatud pakkumise käivitamisest summas kuni 93 miljonit eurot hinnaga 0,44 eurot uue aktsia kohta (55).
(89)
3. juunil 2013 teatas pank, et lõpetas eelisostuemissiooni edukalt ning jaotas kõik suunatud pakkumise alla kuuluvad aktsiad (56). Erainvestorid osalesid panga kapitali suurendamises seega kogusummas 550 miljonit eurot.
(90)
Samal kuupäeval teatas pank samuti, et Kreeka finantsstabiilsuse fond märgib 9 138 636 364 aktsiat hinnaga 0,44 eurot aktsia kohta. Selle tulemusena tegi finantsstabiilsuse fond 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames kapitalisüsti kogusummas 4 021 miljonit eurot lihtaktsiate vormis (meede B4). See summa on pärast erasektori panustatud summa mahaarvamist võrdne meetmete B1, B2 ja B3 summaga. Finantsstabiilsuse fondile kuuluvad aktsiad annavad fondile piiratud hääleõiguse, kuna erasektori osaluse määr moodustas kokku 12 % kapitali suurendamise summast. Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitleva seaduse kohaselt säilitavad erainvestorid kontrolli panga üle, kui nende tehtav kapitalisüst moodustab enam kui 10 % panga kapitalivajadusest. Finantsstabiilsuse fondile peaks aga jääma täielik hääleõigus äriühingu oluliste otsuste tegemisel.
(91)
Panga aktsiakapitali suurendamise (meede B4) käigus konverteeriti esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks ning täideti osaliselt täiendava finantsabi andmise kohustus (meede B3).
(92)
Uute aktsiate hinnaks määrati 50 % kauplemismahuga kaalutud keskmisest aktsiahinnast arvestusperioodil 50 kauplemispäeva enne müügihinna kindlaksmääramist. Pöördaktsiatükelduse (57) tulemusel, mis otsustati 16. aprillil 2012 toimunud erakorralisel aktsionäride üldkoosolekul, (58) kehtestati uute aktsiate hinnaks 0,44 eurot aktsia kohta.
(93)
Kohe pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai finantsstabiilsuse fondist panga peaaktsionär osalusega 83,66 % (59). Finantsstabiilsuse fond väljastas 1 233 503 482 ostutähte ning andis erainvestoritele iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (ilma tasuta) (60). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud intervallidega ja täitmishindadega 7,40 finantsstabiilsuse fondi aktsiat. Esimene täitmiskuupäev oli 10. detsember 2013 ning sellest kuupäevast alates saab ostutähti täita kaks korda aastas kuni 10. detsembrini 2017. Täitmishind vastab märkimishinnale 0,44 eurot, millele lisandub iga-aastane intress (4 % esimesel aastal, 5 % teisel aastal, 6 % kolmandal aastal, 7 % neljandal aastal ning seejärel aastaintress 8 % viimase kuue kuu jooksul) (61).
(94)
Finantsstabiilsuse fondi seaduse (2014. aastal muudetud versiooni) kohaselt võib eelisostuemissiooni korral korrigeerida ainult ostutähtede täitmishinda. Peale selle tehakse selline korrigeerimine tagasiulatuvalt ning ainult summas, mis vastab finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguste müügist saadud tegelike tulude summale. Eelisostuõiguseta aktsiakapitali suurendamisel ei ole korrigeerimine ette nähtud.
2.3.4. Kolme ühistupanga kasuks võetud toetusmeetmed
(95)
Nagu märgiti juba punktis 2.2.2, moodustas Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga likviidsuspuudujääk hinnanguliselt vastavalt 249 miljonit eurot, 96 miljonit eurot ja 82 miljonit eurot. Kolme ühistupanga likviidsuspuudujääk oli seega hinnanguliselt kokku 427 miljonit eurot. Selle kattis Kreeka finantsstabiilsuse fond, kandes pangale üle vastavas summas EFSFi võlakirju.
2.4. ÜMBERKORRALDUSKAVA
(96)
12. juunil 2014 esitas Kreeka panga ümberkorralduskava, milles on selgitatud, kuidas kavatseb pank kui Emporiki panga ja kolme ühistupanga hoiuste omandamise tulemusel tekkinud kombineeritud üksus taastada oma pikaajalise elujõulisuse.
2.4.1. Kodumaised tehingud
(97)
Ümberkorralduskavaga keskendub pank oma põhilisele pangandustegevusele Kreekas. Rahvusvaheline tegevus moodustas 2009. aasta detsembri seisuga enam kui 20 % koguvaradest ning 2013. aasta juuni seisuga 15 % koguvaradest, (62) kuid 2018. aasta lõpuks peaks see näitaja olema vähenenud tasemele umbes […] (63).
(98)
Panga peamine prioriteet on taastada kodumaise pangandustegevuse kasumlikkus ja elujõulisus. Sel otstarbel sisaldab ümberkorralduskava rida meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaali, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi struktuuri parandamiseks.
(99)
Tegevuse tõhustamiseks oli pank juba enne Emporiki panga ja kolme ühistupanga omandamist käivitanud laiaulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi. Ajavahemikul 31. detsembrist 2010 kuni 30. septembrini 2012 vähendas pank oma füüsilist kohalolekut Kreekas. Filiaalide arvu vähendati 458-lt 2010. aastal 426-le 2012. aastal (64) ning samuti kärbiti sel perioodil Kreeka-põhiste pangandus- ja muude teenustega tegeleva töötajaskonna arvu mitmesaja töötaja võrra (65).
(100)
Pank kavatseb ajavahemikul 2012. aasta detsembrist kuni 2017. aasta detsembrini oma Kreekas asuvate filiaalide arvu veelgi vähendada: 739-lt […]-le. Kreekas pangandus- ja muude teenustega tegelevate töötajate arvu vähendatakse 11 435-lt […]-le (66).
(101)
Filiaalide ja personali tõhusama töö tagamine aitab vähendada panga Kreeka-põhise tegevuse kogukulu […] % - kui 2012. aastal oli see pro forma1 345 miljonit eurot aastas, siis 2017. aastaks loodetakse seda vähendada […] miljonile eurole aastas (67). Selle tulemusel langeb panga Kreeka turu tegevuse oodatav kulude ja tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks alla […] %.
(102)
Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, pidades silmas stabiilsemat keskkonda, eeskätt eeldatavat stabiliseerumist ja taastumist Kreeka majanduses, mis peaks 2014. aastast taas kasvama hakkama. Prognooside kohaselt peaksid hoiuseintressid (tähtajaliste hoiuste, nõudmiseni hoiuste ja säästuhoiuste keskmised määrad) Kreekas vähenema. Marginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist ja eurosüsteemi võimaldatavast laiemast rahastamisest tasemelt 32 % koguvaradest 2012. aastal tasemele […] % koguvaradest 2017. aastal (68).
(103)
Ümberkorralduskavas prognoositakse ka seda, et pank tugevdab oma bilanssi. Tema Kreeka-põhiste laenude ja hoiuste suhtarv väheneb 2018. aastal tasemele […] % (2012. aastal oli see 131 %) (69) ning samal ajal paraneb panga kapitali adekvaatsus.
(104)
Veel üks panga strateegiline prioriteet on viivislaenude haldamine. Pank tõhustab oma krediidiprotsessi nii seoses laenude andmisega (piisav tagatis, madalamad ülempiirid) kui ka viivislaenude haldamisega. Viivislaenude suhtarv saavutab 2014. aastal taseme […] % ning hakkab seejärel vähenema, kusjuures ümberkorraldusperioodi lõpuks peaks see prognooside kohaselt olema […] % (70). Riskist (väärtuse langusest) tingitud kulud vähenevad 2012. aasta 2 799 miljonilt eurolt pro forma (st arvestades ka Emporiki panga andmeid) […] miljonile eurole 2018. aastal, (71) pidades silmas seda, et Kreeka majandus peaks prognooside kohaselt taastuma.
(105)
Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaali suurendamine ja riskikulude kahanemine võimaldavad pangal saavutada alates 2015. aastast Kreekas kasumlikkuse. […]. Panga omakapitali tasuvus peaks 2018. aastal olema […] % (72).
2.4.2. Rahvusvaheline pangandustegevus
(106)
Pank on juba alustanud oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. 2013. aasta augustis müüdi Ukraina tütarettevõtja. Kagu-Euroopa riikides asuvate filiaalide arvu vähendati 622-lt 2009. aastal 488-le 2012. aastal (73).
(107)
Pank jätkab oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Rahvusvaheliste varade summat kavatsetakse vähendada […] miljardile eurole. Selle eesmärgi saavutamiseks kaalub pank oma portfellis investeeringutest väljumise või finantsvõimenduse vähendamisega seotud eri võimalusi. Kavakohaselt peaksid panga rahvusvahelised varad vähenema […] % võrra võrreldes välisvaradega 2012. aasta 31. detsembri seisuga […].
(108)
Ümberkorralduskavas rõhutatakse, et likviidsuspositsiooni puhul tuleb vähendada välisriikides tegutsevate tütarettevõtjate sõltuvust emaettevõtjast Kreekas. Välisriikides tegutsevate tütarettevõtjate kontsernisisene rahastamine väheneb 4 172 miljonilt eurolt 2013. aastal […] miljonile eurole 2017. aastal (74).
(109)
Välistegevuse kasumlikkuse parandamise eesmärgil kavatseb pank oma rahvusvahelises võrgustikus rakendada laiaulatuslikku kulude vähendamise programmi, kärpides filiaalide ja töötajate arvu. Näiteks suletakse […]. aastal […] filiaalist […] filiaali ning ajavahemikul 2012-2018 vähendatakse töötajate arvu […] võrra (-[…]) (75).
(110)
Selle tulemusena saavutab omakapitali tasuvus taseme […] (76).
2.4.3. Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate osalus
(111)
Pank suutis hankida turult suures koguses kapitali, tänu millele oli panga vajatava riigiabi summa väiksem.
(112)
Esmalt hankis pank erakapitali 2009. aastal 986 miljoni euro suuruse eelisostuemissiooni abil (77). Nagu on märgitud põhjenduses 89, õnnestus pangal erainvestoritelt kapitali saada ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kaudu. 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames toimus ka oluline aktsionäride osaluse vähenemine, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond omandas pärast kõnealust rekapitaliseerimist 83,66 % panga aktsiatest ning senistele aktsionäridele jäi üksnes 4,9 % aktsiakapitalist. Alates 2008. aastast ei ole kordagi välja makstud rahalisi dividende.
(113)
2014. aasta märtsis hankis pank turult kapitali summas 1,2 miljardit eurot, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta tagasi Kreekale kuuluvad eelisaktsiad. Kõnealuste uute aktsiate hind ühe aktsia kohta oli kõrgem kui 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise käigus finantsstabiilsuse fondi makstud hind.
(114)
20. aprillil 2012 tegi pank esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberite tagasiostu pakkumise hindadega, mis moodustasid 40 %, 60 % ja 60 % nende vastavast rahalisest nimiväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. 7. mail 2012 teatas pank tagasiostutehingu tulemused (78). Osaluse koondnäitaja oli 66 % ning üldine kapitalikasum 333 miljonit eurot. 19. aprillil 2013 teatas pank järjekordsest kohustuste juhtimise toimingust lunastamata nominaalsummas 316 miljonit eurot. Pank tegi esimese taseme ning kõrgema ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate väärtpaberite tagasiostu pakkumise hindadega, mis moodustasid 35 %, 55 % ja 55 % nende vastavast rahalisest nimiväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. Osalusmäär oli 58 % ning kapitalikasum 103 miljonit eurot.
(115)
Pärast kahte tagasiostutehingut vähenes allutatud ja hübriidlaenude tagasimaksmata summa 985 miljonilt eurolt 134 miljonile eurole.
2.5. KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED
(116)
12. juunil 2014 võttis Kreeka kohustuse, et pank ja selle sidusettevõtjad rakendavad samal kuupäeval esitatud ümberkorralduskava, ning veel teatavad ümberkorralduskava rakendamisega seotud täiendavad kohustused. Käesolevas punktis kirjeldatakse kõnealuseid täiendavaid kohustusi, mis on loetletud lisas.
(117)
Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et pank korraldab ümber oma äritegevuse Kreeka turul, kehtestades filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu, aga ka maksimaalsed kogukulud 31. detsembriks 2017 (79).
(118)
Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab Kreeka hoiuste kulusid ning saavutab hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla laenude netosumma ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (80).
(119)
Panga välismaiste tütarettevõtjate puhul võttis Kreeka kohustuse, et pank ei anna täiendavat kapitalitoetust, kui ei ole täidetud vastavad eeltingimused. Samuti võeti kohustus, et pank vähendab 30. juuniks 2018 märkimisväärselt rahvusvaheliste varade finantsvõimendust (81).
(120)
Kreeka võttis kohustuse, et pank müüb teatavad väärtpaberid ning vähendab oma börsivälistesse ettevõtetesse tehtavate investeeringute portfelli suurust. Lisaks ei osta pank mitteinvesteerimisjärgu väärtpabereid, v.a teatavad erandid (82).
(121)
Kreeka võttis ka mitu kohustust panga üldjuhtimise valdkonnas. Lubati kärpida panga töötajate ja juhtide tasustamist, et viia pank vastavusse Kreeka äriühingute üldjuhtimise seadustega ning kehtestada tõhus ja piisav organisatsiooniline struktuur (83).
(122)
Peale selle võttis Kreeka kohustuse, et pank jõustab kõrgel tasemel krediidipoliitika, mis tagab, et laenude andmise ja ümberkorraldamise üle otsustamisel võetakse arvesse panga elujõulisuse ja kasumlikkuse suurendamise eesmärki. Võeti kohustus tagada, et pank vastab kõrgetele normidele krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamise valdkonnas (84).
(123)
Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avaliku sektori asutustele, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andmisel või selliseid laene ümber korraldades kõrvale headest pangandustavadest (85).
(124)
Lõpetuseks võttis Kreeka kohustuse, et pank järgib oma äritegevuses teatavaid piiranguid, näiteks kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, omandamiskeeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (86).
(125)
Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.
(126)
Peale selle on Kreeka teada andnud, et enne panga või ükskõik millise riigiasutuse, sh finantsstabiilsuse fondi ostutähtede mis tahes tagasiostu küsitakse komisjonilt selleks heakskiitu (87).
3. ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(127)
27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi korraldatud esimese ajutise rekapitaliseerimise raames (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (88) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.
(128)
Pidades silmas, et abi anti pärast esimest rekapitaliseerimist ja likviidsusabi, ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasuse hindamisel kahtlust selle suhtes, kas pank võttis kõik vajalikud meetmed selleks, et hoida ära edaspidist abivajadust (89). Peale selle ei olnud komisjonile selge, kes kontrollib panka pärast esimese ajutise rekapitaliseerimise asendamist püsiva rekapitaliseerimisega, (90) kuna panga üle oleks võinud saada kontrolli nii riik kui ka erasektori vähemusaktsionärid. Komisjon märkis, et ta soovib veenduda, et kummalgi juhul ei halveneks panga juhtimise ja eelkõige selle laenuandmisprotsessi kvaliteet.
(129)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkuse suhtes avaldas komisjon Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 66 kahtlust selle üle, kas võetud olid kõik meetmed panga edaspidise abivajaduse vältimiseks. Võttes arvesse, et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus ei olnud täielikult kindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab abi eest makstava tasu ja kulude jagamise põhimõtetele, mis on sätestatud riigiabi eeskirjades. Kuna lisaks sellele ei olnud esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused Alpha uurimise algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon asjaomaseid tingimusi hinnata.
(130)
Meetme proportsionaalsuse küsimuses väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, ostuoptsioonide ja tagasiostmise keeld, nagu on kirjeldatud Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 71) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduse 72 kohaselt võisid konkurentsimoonutused tuleneda sellest, et puudusid eeskirjad, mis oleksid takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil nelja Kreeka suurima panga (pank, Eurobank, Kreeka rahvuspank ja Piraeus) tegevust kooskõlastada, ning piisavad kaitsemeetmed, mis oleksid hoidnud ära tundliku äriteabe jagamise asjaomaste pankade vahel. Seepärast tegi komisjon ettepaneku nimetada ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes oleks pangas füüsiliselt kohal.
4. MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTELT ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
4.1. PANGA MÄRKUSED
(131)
30. augustil 2012 sai komisjon pangalt märkused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta.
(132)
Meetme asjakohasuse küsimuses märkis pank, et ta on süsteemselt oluline nii Kreekas kui ka muudel pangandusturgudel, kus ta tegutseb. Peale selle täpsustati, et panga ärimudel on elujõuline ning et seda on kogu selle pika tegutsemisaja jooksul ka tõestatud.
(133)
Pank märkis samuti, et mõlemad rekapitaliseerimised korraldati majanduskeskkonna märkimisväärse halvenemise tingimustes ning et täiendavaid abimeetmeid oli vaja finantskriisi süvenemisega toimetulekuks. Oma märkustes osutas pank asjaolule, et Kreeka teiste suurimate pankadega võrreldes on nad riigiabi saanud kõige väiksemas ulatuses. Küsimuses, kas edaspidise abivajaduse vältimiseks oli pank viivitamata võtnud kõik võimalikud meetmed, nenditi, et täpsemad üksikasjad kulude jagamiseks juba rakendatud, peagi rakendatavate ja kavandatavate meetmete kohta esitatakse ümberkorralduskavas. Peale selle märkis pank, et kõnealused meetmed hõlmavad kõiki sidusrühmi. Koos juba niigi tugeva tegevusraamistikuga ning kapitali hindamiseks ette nähtud põhjaliku protsessiga aitavad need meetmed tagada panga kapitali adekvaatsuse, mis omakorda aitab taastada elujõulisuse ning lõppkokkuvõttes tulla toime riigi toetuseta.
(134)
Peale selle toetas pank selgust püsiva rekapitaliseerimise tingimuste suhtes, mis panga seisukohalt peaksid kajastama igakülgselt põhjusi, miks ta vajas riigi toetust. Lisaks märkis pank, et rekapitaliseerimine on ette nähtud erasektori osaluse programmis osalemise tõttu tekkinud kapitalikahjumi katmiseks, mida peeti ülimalt erakorraliseks ja ettenägematuks sündmuseks. Pank jäi seisukohale, et riigi võlakohustuste omandamisel ei olnud ta Kreeka ja Euroopa standardite kohaselt võtnud liigseid riske. Ta kinnitas, et ilma erasektori osaluse programmita ei oleks 2012. aastal tekkinud vajadust rekapitaliseerimise järele ning pank oleks olnud heal positsioonil eelisaktsiate tagasimaksmiseks kooskõlas lepingutingimustega. Peale selle nentis pank, et isegi pärast erasektori osaluse programmis osalemise tõttu tekkinud kapitalikahjumi registreerimist oli varade puhasväärtus endiselt positiivne.
(135)
Pank lisas, et nende tegevusraamistik on väga tugev ning et nad rakendavad aktiivselt ja ennetavalt meetmeid, et tulla edukalt toime oluliste raskuste perioodil. Pank märkis, et alates kriisi tekkimisest ei ole pank rakendanud agressiivset äripoliitikat ega võtnud liigseid riske ning on selle asemel tegelenud hoopis krediidiriski juhtimise ja rahastamisprofiili tasakaalustamatuse kaotamisega, vähendades nõuetekohaselt finantsvõimendust, ning korrastanud aktiivselt oma kulubaasi, ratsionaliseerides tegutsemisplatvormi ning optimeerides hankekulutusi.
(136)
Peale selle rõhutas pank, et sidusrühmade vahel toimub märkimisväärne kulude jagamine. Pank osutas ka olulistele kaitsemeetmetele, mida avalik sektor võib võtta selleks, et vältida ülemäärast riskide võtmist rekapitaliseeritud pankades ning jälgida põhjalikult ümberkorralduskavade nõuetekohast rakendamist; sellised kaitsemeetmed hõlmavad näiteks rahandusministeeriumi ja finantsstabiilsuse fondi esindajate määramist panga juhatusse ja vastavatesse komisjonidesse. Peale selle märkis pank, et finantsstabiilsuse fond jälgib ümberkorralduskava rakendamist ning et tegeliku maksejõuetuse korral tühistatakse finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse peatamine.
(137)
Nendel alustel uskus pank, et püsiva rekapitaliseerimise ülesehitus ja tingimused peaksid pakkuma tugevaid stiimuleid olemasolevatele ja uutele aktsionäridele edaspidises kapitali suurendamises osalemiseks.
(138)
Meetme vajalikkuse kohta nentis pank, et abimeetmega püüti katta erasektori osaluse programmi tõttu tekkinud kapitalipuudujääki, et pank vastaks Kreeka keskpanga kindlaksmääratud kapitali adekvaatsuse miinimummäärale ning EKP-poolse refinantseerimise tingimustele ning et ta suudaks toetada oma kliente ja Kreeka majandust rasketel aegadel.
(139)
Meetme proportsionaalsuse suhtes andis pank teada, et ta ei kavatse abi kasutada konkurentsi moonutamiseks. Peale selle rõhutas pank, et alates riigiabi saamisest ei ole ta rakendanud agressiivset äripoliitikat. Pank nentis samuti, et kuna abi said kõik Kreeka suurimad pangad ning kuna Kreeka turul jahenes välisinvestorite huvi Kreekaga seotud riski vastu, ei olnud tõenäoline, et mõni abisaaja moonutab konkurentsi ning kahjustab seetõttu teatavat turuosalist, kes abi ei saanud.
4.2. ÜHE TEISE KREEKA PANGA MÄRKUSED
(140)
3. jaanuaril 2013 esitas üks Kreeka pank komisjonile märkused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta. Selle Kreeka panga arvates kujutas Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist põhimõtteliselt tervitatavat sammu tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning see pank ei väljendanud vastuseisu Alpha panga rekapitaliseerimisele.
(141)
Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade rekapitaliseerimisele Kreeka finantsstabiilsuse fondist, selgitas asjaomane pank, et konkurentsi moonutamise vähendamiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul tegutsevatele pankadele sarnastel tingimustel.
5. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(142)
5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Alpha uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.
5.1. KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED
(143)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse küsimuses märkis Kreeka keskpank, et tegemist oli ajutist laadi ettevõtmisega, pidades silmas, et rekapitaliseerimisprotsess pidi lõpetatama asjaomase nelja panga aktsiakapitali suurendamisega.
(144)
Samuti märkis Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhatus tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide ärahoidmine. Samuti juhtis keskpank tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatustesse.
(145)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkuse küsimuses märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis tagas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Peale selle sedastas keskpank, et rekapitaliseerimiseelne pikem ajavahemik oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori osaluse programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest edendada erainvestorite osalemist aktsiakapitali suurendamises.
(146)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsuse puhul rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täielik rakendamine on tagatud asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse peatamine lõpetatakse juhul, kui ümberkorralduskava oluliselt rikutakse. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest müügitegevusest.
5.2. KREEKA FINANTSSTABIILSUSE FONDI MÄRKUSED
(147)
Pidades silmas esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasust, et käsitleda riigi võimalikku sekkumist (juhul, kui riik eraldab finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest tulenevalt täielik hääleõigus), märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevana ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond väitis, et fond on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline isik, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fond ei kuulu valitsuse kontrolli alla vastavalt selle asutamist käsitleva seaduse artikli 16C lõikele 2, mille kohaselt ei ole fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osa. Peale selle viidati Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.
(148)
Enda sekkumise kohta panga juhtimisse märkis finantsstabiilsuse fond, et kavatseb austada panga sõltumatust ning mitte sekkuda selle igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses. Fondi kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksevõimega) tehakse ärikriteeriumide alusel.
(149)
Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on sätestatud asjakohased tagatised, mis takistavad olemasolevatel erainvestoritel võtta liigseid riske. Fond osutas järgmistele teguritele: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhatusse ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi tehtav panga hoolsuskohustuse analüüs ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni pank järgib ümberkorralduskava tingimusi.
(150)
Kreeka finantsstabiilsuse fond märkis, et kehtestatud on asjakohased meetmed selle tagamiseks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need meetmed hõlmavad näiteks finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist konkreetselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajatevahelise teabevahetuse, samuti asjaomastele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse levitada pankade tundlikku äriteavet. Ühtlasi märkis finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad siduvad sätted.
6. KOLME ÜHISTUPANGA TEATAVATE VALITUD KOHUSTUSTE OMANDAMISEGA SEOTUD RIIGI TOETUSE HINDAMINE
(151)
Esmajärjekorras peab komisjon hindama, kas kolme ühistupanga kriisilahendusega seotud riigi toetus (st likviidsuspuudujäägi katmine, et kanda üle hoiused, sealhulgas pankadevahelised kohustused, ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees) on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle lõike kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(152)
Alustuseks hindab komisjon, kas järgmised võimalikud abisaajad on saanud soodustust: i) ühistupangad ja võimalik pangale üle kantud tegevus; ii) pank.
i) Kolmele ühistupangale antud ja võimaliku pangale üle kantud tegevusega seotud abi olemasolu
(153)
Ühistupankade puhul märgib komisjon, et Dodekaneeside panga, Evia panga ja Lääne-Makedoonia panga suhtes on alustatud likvideerimismenetlus ning nende panganduslitsentsid on tunnistatud kehtetuks. Seetõttu ei toimu neil enam pangandusturul majandustegevust.
(154)
Riigi toetus, st likviidsuspuudujäägi katmine, oleks ülekantud nõuete ja kohustustega seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses abi üksnes juhul, kui kõnealuste nõuete ja kohustuste kooslusega moodustataks ettevõtja. Mõiste „ettevõtja” tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises. Selleks et välja selgitada, kas ettevõtjaga seoses on antud abi, tuleks seetõttu hinnata, kas nõuete ja kohustuste ülekandmisega kaasneb majandustegevuse ülekandmine.
(155)
Nagu on märgitud punktis 2.2.2, kanti pangale pärast ühistupankade kriisilahendust üle üksnes hoiused, pankadevahelised kohustused ning nõuded ja kohustused Kreeka hoiuste ja investeeringute tagatisfondi ees. Kolmel ühistupangal oli kokku 227 töötajat ja 18 filiaali. Tuleb märkida, et pangale ei kantud automaatselt üle kolme ühistupanga filiaale, töölepinguid ega laene. Asjaolu, et pangale ei kantud automaatselt üle laene, mis jäeti likvideeritavate ühistupankade alla, filiaale ega töölepinguid, (91) toetab järeldust, et pank ei võtnud üle kõnealuste üksuste majandustegevust. Ülekantud kohustusi (st hoiuseid) ei saa seostada riigi toetuse saamisega, kuna need ei moodusta ettevõtjat.
(156)
Kokkuvõttes on kolme olemasoleva juriidilise isiku suhtes alustatud likvideerimismenetlus ning nad ei tegele enam pangandustegevusega. Samal ajal ei moodusta ülekantud varad ja kohustused majandustegevust.
(157)
Asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond andis pangale EFSFi võlakirju kolmelt ühistupangalt omandatud varade ja kohustustega seotud likviidsuspuudujäägi katmiseks, ei tähenda komisjoni järelduse kohaselt ühistupankade majandustegevuse jätkamist. Seetõttu ei moodusta Kreeka finantsstabiilsuse fondi toetus abi likvideeritud üksustele ega ülekantud varade ja kohustustega seotud abi.
ii) Pangale antud abi olemasolu
(158)
Küsimuses, kas kolme ühistupanga varade ja kohustuste müük hõlmab abi pangale, peab komisjon kindlaks tegema, kas täidetud on teatavad tingimused, eeskätt kas i) müügiprotsess on avatud, tingimusteta ja mittediskrimineeriv; ii) müük toimub turutingimustel; iii) riik taotleb müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult suurt hinda (92).
(159)
Nagu on osutatud põhjenduses 52, võttis Kreeka keskpank ühendust üksnes nelja süsteemselt olulise kohaliku pangaga, et müüa kolme ühistupanga teatavad valitud varad ja kohustused enampakkumisel, kuna hoiused sooviti üle kanda täielikult rekapitaliseeritud pankadele. Siduva pakkumise esitasid ainult pank ja Eurobank. Alpha panga pakkumist peeti kriisilahendusasutuse korraldatud võistupakkumisel paremaks, pidades silmas pakutud hinda ning suutlikkust võtta ostetavad hoiused üle ja need oma tegevusse integreerida sujuvalt ja ülemääraste viivitusteta.
(160)
Müügipakett hõlmas üksnes hoiuseid ilma mis tahes taristuta. Seepärast sai ostja olla üksnes selline pank, kellel oli Kreekas hoiustajate teenindamiseks olemas taristu ja filiaalide võrgustik.
(161)
Kuna komisjonil ei ole alust arvata, et müük ei toimunud turutingimustel, võib järeldada, et kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktiga 80, ümberkorraldamisteatise punktiga 20 ning komisjoni varasemate otsustega (93) ei saanud pank abi.
iii) Järeldus abi olemasolu kohta
(162)
Kolme ühistupanga müügiga seotud toetusega riigilt ei soodustata teatavat majandustegevust ega ettevõtjat. Seega ei ole kõnealuse meetme puhul tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
7. PANGALE ANTUD ABI HINDAMINE
7.1. ABI OLEMASOLU JA SUURUS
(163)
Komisjon peab tegema kindlaks, kas pangale on antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
7.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul (meetmed L1 ja A)
7.1.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigipoolne likviidsustoetus (meede L1)
(164)
Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta (94) juba sätestanud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. Kava raames antav edasine likviidsustoetus kujutab endast samamoodi abi.
7.1.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(165)
Oma 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta on komisjon juba sätestanud, et selle kava rekapitaliseerimismeetme alusel korraldatav rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Pangale eraldati eelisaktsiaid 940 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 2 % panga riskiga kaalutud varast tol ajal.
7.1.2. Abi olemasolu riigi tagatud erakorralise likviidsusabi puhul (meede L2)
(166)
2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade vahendite eraldamine finantsasutustele ei pruugi olla abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Arvestades, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), on selle puhul tegemist abiga.
(167)
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigitagatise andmist Kreeka keskpangale ning mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Seega andis riigi tagatud erakorraline likviidsusabi pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Pidades silmas, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad või oleksid olnud huvitatud tegutsemisest omakorda Kreekas, mõjutab eelis ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
(168)
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see umbes 23,6 miljardit eurot.
7.1.3. Pangale finantsstabiilsuse fondi kaudu antud abi olemasolu (meetmed B1, B2, B3 ja B4)
7.1.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(169)
Alpha uurimise algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba järeldanud, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Saadud kapital on 1,9 miljardit eurot.
7.1.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(170)
Meede B2 viidi ellu finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud Alpha uurimise algatamise otsuse põhjenduses 47.
(171)
Eelise olemasolu küsimuses tõstis meede B2 panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ja saada juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks hõlmas meetmega B2 seotud tasu EFSFi võlakirjadelt kogunenud intressi ning samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Kuna see tasu on ilmselgelt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentidega seotud tasudest, ei oleks pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 pangale riigi vahenditest eelise andmist. Kuna meede oli kättesaadav vaid pangale, oli see valikuline.
(172)
Meetme B2 tulemusena tugevnes panga seisund, pidades silmas, et abisaaja käsutusse anti kapitalinõuete jätkuvaks täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid, ning see moonutas konkurentsi. Kuna pank tegutseb ka muudel ELi pangandusturgudel ja teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, mõjutab meede B2 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
(173)
Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Riigi ametiasutused teatasid sellest kui abist. Saadud kapital on 1 042 miljonit eurot.
7.1.3.3. Kohustuste võtmise kinnitus (meede B3)
(174)
Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda panga rekapitaliseerimisprotsessi lõpetamiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank kehtestas 2012. aasta stressitesti raames. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega järeldab komisjon, et kohustuste võtmise kinnitus hõlmab riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib selliste riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 629 miljoni euro ulatuses.
(175)
Kohustuste võtmise kinnitus andis pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindlustunde selle suhtes, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta ei suuda seda turult hankida. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et kui pank ei suuda osa kapitalist saada turult, eraldab selle finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks saamist nõustunud kapitali andma ning pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturule. Kõnealune eelis on valikuline, kuna seda said ainult teatavad Kreekas tegutsevad pangad.
(176)
Kuna pank tegutseb ka muudel ELi pangandusturgudel ja teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, mõjutab meede B3 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust ning võib moonutada konkurentsi.
(177)
Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui abist 27. detsembril 2012.
7.1.3.4. Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4)
(178)
Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) kujutab endast esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning kohustuste võtmise kinnituse (meede B3) osalise täitmise konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks väärtuses 4 021 miljonit eurot lihtaktsiate vormis. Asjaolu, et meetme B3 kohase kohustuste võtmise kinnitusega hõlmatud summast eraldati kapitali vaid teataval määral, tuleneb sellest, et 550 miljonit eurot kapitali saadi erainvestoritelt. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nimiväärtust. Siiski suurendab see panga saadud eelist (ja seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu olid meetmed B1 ja B2. Võrreldes meetmega B3, mis on vaid kohustus ja mitte tegelik rekapitaliseerimine, tõstis meede B4 panga kapitali adekvaatsust ning andis seega suurema eelise.
(179)
Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seetõttu on pangale antud eelis valikuline. Konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avaldatava mõju kohta märgib komisjon näiteks, et abi aitas pangal jätkata oma tegevust teistes liikmesriikides. Panga likvideerimine oleks toonud kaasa tegevuse lõpetamise välisturgudel kas välismaiste tegevusharude likvideerimise või müügi teel. Seega moonutatakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meede kujutab endast riigiabi.
7.1.3.5. Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta
(180)
Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kõnealuste meetmetega antud riigiabi moodustab kokku 4 571 miljonit eurot. Nagu on osutatud punktis 7.1.3.4, tehti 2012. aasta detsembris kohustuste võtmise kinnitusega (meede B3) hõlmatud summast tegelik kapitalisüst (meede B4) ainult teatavas summas. Seetõttu moodustas tegelikult välja makstud riigiabi summa üksnes 4 021 miljonit eurot.
(181)
Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi absoluutväärtusele peab komisjon arvesse võtma ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti ühe aasta jooksul - 2012. aasta aprillist 2013. aasta maini. Selle ajavahemiku jooksul panga riskiga kaalutud vara maht muutus, st suurenes pärast Emporiki panga omandamist. Seega tekib küsimus, kas riskiga kaalutud vara maht peaks hõlmama ka Emporiki panga omandamist, ning eeskätt kas riigiabi hindamisel tuleks lähtuda riskiga kaalutud vara mahust kõnealuse ajavahemiku alguse või lõpu seisuga. Meetmete B1, B2, B3 ja B4 eesmärk on katta Kreeka keskpanga 2012. aasta märtsis (2012. aasta stressitestis) kindlaksmääratud kapitalivajadus. Teisisõnu olid kapitalivajadused, mille katmiseks võttis riik kõnealused toetusmeetmed, olemas juba 2012. aasta märtsis. Seega leiab komisjon, et meetmetes B1, B2, B3 ja B4 sisalduvat abisummat tuleb võrrelda panga riskiga kaalutud varaga seisuga 31. märts 2012. Asjaolu, et pank omandas Emporiki panga (tükk aega pärast 2012. aasta märtsi), ei tohiks mõjutada abi osakaalu riskiga kaalutud varast. Panga omandamistehing, mis suurendas tema riskiga kaalutud vara, ei tähenda, et abi moonutaks konkurentsi vähemal määral. Samuti tuletatakse meelde, et Kreeka keskpank ei võtnud ajavahemikus 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni arvesse Kreeka pankade omandamistehinguid, et korrigeerida nende kapitalivajadust kas üles- või allapoole. Sellest asjaolust nähtub veelgi selgemalt, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud panga näitajatega seisuga 31. märts 2012.
(182)
Esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ning kohustuste võtmise kinnitus hõlmasid kokku 4 571 miljonit eurot. Asjaomane summa moodustab 10,3 % panga riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012 (95).
(183)
Kuna pangal õnnestus hankida erakapitali, eraldas finantsstabiilsuse fond kapitali üksnes 4 021 miljoni euro ulatuses, mis moodustab 9,1 % panga riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012.
7.1.4. Järeldus abi olemasolu ja kogusumma kohta
(184)
Meetmed A, B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Viide
Meede
Meetme liik
Abisumma
Rekapitaliseerimisabi suhe panga riskiga kaalutud varasse
A
Eelisaktsiad
Kapitalitoetus
940 miljonit eurot
2 %
B1 B2 B3 B4
Esimene ajutine rekapitaliseerimine
Teine ajutine rekapitaliseerimine
Kohustuste võtmise kinnitus
Finantsstabiilsuse fondi osalus 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises
Kapitalitoetus
4 571 miljonit eurot
(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 4 021 miljonit eurot)
10,3 %
(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 9,1 %)
Pangale antud finantsabi kokku
5 511 miljonit eurot
(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 4 961 miljonit eurot)
12,3 %
(finantsstabiilsuse fondi makstud summa: 11,1 %)
Viide
Meede
Meetme liik
Abi nimiväärtus
L1
Likviidsustoetus
Tagatised
Riigivõlakirjad
Tagatised: 14 miljardit eurot 30. novembri 2011. aasta seisuga
Riigivõlakirjad: 1,6 miljardit eurot 30. septembri 2011. aasta seisuga
L2
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi
Rahastamine ja tagatis
23,6 miljardit eurot 31. detsembri 2012. aasta seisuga
Pangale antud likviidsusabi kokku
39,2 miljardit eurot
7.2. SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS
(185)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.
(186)
Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas oma seisukohta pikendusteatise vastuvõtmisega 2011. aastal (96) ja pangandusteatise vastuvõtmisega 2013. aastal.
(187)
Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigilt konkreetsetele pankadele antud riigiabi heakskiitmist käsitlevates otsustes (97) tunnistanud, et Kreeka majandust ohustab tõsine häire ning et riigi toetus pankadele on häire kõrvaldamiseks sobiv. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.
(188)
Finantskriisi ajal töötas komisjon välja eri abimeetmete kokkusobivuskriteeriumid. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(189)
Nagu on osutatud 2008. aasta pangandusteatise punktis 15, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele.
a)
Asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Kõnealust eesmärki ei saavutata, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane.
b)
Vajalikkus: abimeede peab oma summa ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Seega peab see olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning olema häire kõrvaldamiseks kõige asjakohasemas vormis.
c)
Proportsionaalsus: meetme positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.
(190)
Suunised rekapitaliseerimismeetmete kohta on esitatud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.
(191)
Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja asjakohane omapanus ja piirata konkurentsi moonutamist.
(192)
Raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mis kehtib pärast 31. juulit 2013 teatatud abimeetmete suhtes.
7.2.1. Pangale eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(193)
Pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames, samuti kava muuta ja pikendada (98). Pangale võib edaspidi likviidsustoetust anda ainult kava alusel, mille komisjon on nõuetekohaselt heaks kiitnud. Komisjon peab sellise edasise abi tingimused heaks kiitma enne abi andmist ning seetõttu ei ole vaja neid tingimusi käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.
7.2.2. Eelisaktsiate (meede A) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(194)
2009. aastal korraldatud rekapitaliseerimine eelisaktsiate kujul (meede A) toimus rekapitaliseerimismeetme raames, mis kiideti 2008. aastal Kreeka pankade toetuskava osana heaks 2008. aasta pangandusteatise alusel. Seega ei ole seda vaja 2008. aasta pangandusteatise alusel uuesti hinnata ja piisab selle hindamisest ümberkorraldamisteatise alusel.
7.2.3. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(195)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) siseturuga kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Pärast 1. augustit 2013 eraldatud riigi tagatud erakorraline likviidsusabi kuulub 2013. aasta pangandusteatise reguleerimisalasse.
7.2.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) siseturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(196)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) ning eeskätt tasu kokkusobivust siseturuga tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Kuna need meetmed võeti enne 31. juulit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise reguleerimisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) siseturuga kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel.
7.3. MEETME L2 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, 2011. AASTA PIKENDUSTEATISE JA 2013. AASTA PANGANDUSTEATISEGA
(197)
Abi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv juhul, kui see vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(198)
Kuna Kreeka pangad jäid hulgirahastamise turgudelt kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest (vt põhjendus 26) ning kuna pank ei saanud laenata piisavas koguses vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, vajas pank makseviivituse ärahoidmiseks piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism olulise häire kõrvaldamiseks, mille oleks põhjustanud panga makseviivitus.
(199)
Kuna riigi tagatud erakorraline likviidsusabi tõi pangale kaasa suhteliselt suured rahastamiskulud, on pangal olemas piisav stiimul, et mitte toetuda oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Pank oli kohustatud maksma […] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks pidi pank maksma riigile tagatistasu […] baaspunkti. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus Euroopa Keskpanga poolse refinantseerimise tavapärasest maksumusest palju suurem. Nende kahe kogusumma erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav tagatistasu. Seega võib riigi nõutud tasu kogusummat pidada piisavaks. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summa vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank regulaarselt üle, võttes seejuures arvesse panga tegelikke vajadusi. Nad jälgivad nende vahendite kasutamist tähelepanelikult, tagades, et piirdutakse minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. See piirdub minimaalselt vajaliku summaga.
(200)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja minimaalselt vajalikuga piirdumise korrapärane kontrollimine tagab ühtlasi ka selle, et likviidsus on proportsionaalne ega moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib samuti, et Kreeka on võtnud kohustuse tagada, et pank rakendab ümberkorraldusmeetmeid, mis vähendavad sõltuvust keskpanga võimaldatavast rahastamisest, ning järgib oma äritegevuses teatavaid piiranguid, mida on kirjeldatud punktis 7.6. Sel viisil tagatakse, et pank vabaneb võimalikult kiiresti likviidsustoetuse vajadusest ning et kõnealune abi on proportsionaalne.
(201)
Seega on meede L2 kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega. Pidades silmas, et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 kooskõlas ka selle teatisega.
7.4. MEETMETE B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE JA 2011. AASTA PIKENDUSTEATISEGA
(202)
Nagu on osutatud põhjenduses 189 ja 2008. aasta pangandusteatise punktis 15, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (99) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(203)
Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises käsitletakse üksikasjalikumalt riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutava tasu suurust.
7.4.1. Meetmete asjakohasus
(204)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) asjakohasuse küsimuses leiab komisjon, et need on asjakohased, kuna tänu nendele vastab pank kapitalinõuetele. Kui finantsstabiilsuse fond ei oleks rekapitaliseerimisi võimaldanud, ei oleks pank saanud oma tegevust jätkata ning oleks jäänud kõrvale EKP refinantseerimistehingutest.
(205)
Selle kohta märkis komisjon Alpha uurimise algatamise otsuses, et pank on Kreeka üks suurimaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise valdkonnas. Seepärast on tegemist Kreeka jaoks süsteemselt olulise pangaga. Panga makseviivitus oleks seetõttu tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Tolleaegses olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi juurdepääsul rahastamisele. Rahastamisprobleemid piirasid nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks panga makseviivitus häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti lisaks peamiselt erasektori osaluse programmi tõttu, milles osalemine oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu ettevõtmine, ning mitte panga oskamatu juhtimise või ülemäärase riskide võtmise tulemusel. Seega lahendatakse meetmetega peamiselt kõnealuse programmi tagajärgi ja aidatakse säilitada Kreeka finantsstabiilsust.
(206)
Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas viivitamata võeti kõik meetmed selleks, et vältida panga edaspidist abivajadust. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 121 ja 122, on Kreeka kohustunud võtma hulga meetmeid panga üldjuhtimise ja äritegevuse valdkonnas. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99 ja 106, on pank samuti olulisel määral ümber korraldanud oma tegevust ning juba vähendanud mitmeid kulusid. Seega ei ole komisjoni kahtlustel alust.
(207)
Alpha uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka selle suhtes, kas ette olid nähtud piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui panka hakkab näiteks kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib, samal ajal kui enamusosalus oleks riigil. Komisjon märgib, et põhjendustes 121 ja 122 kirjeldatud kohustustega tagatakse panga krediiditehingute tulunduslik laad ja igapäevapanganduse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise ülemäärase riskide võtmise eest panga juhtkonnas.
(208)
Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega finantsstabiilsuse säilitamine Kreekas. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev üldjuhtimine ei seaks ohtu panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased.
7.4.2. Vajalikkus - abi piirdumine minimaalselt vajalikuga
(209)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(210)
Kapitalitoetuse suuruse arvutas Kreeka keskpank välja stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite säilimine üle teatava taseme ajavahemikus 2012-2014 (vt tabel 3). Seega ei teki pangal tänu kapitalitoetusele kapitali ülejääki. Nagu on selgitatud põhjenduses 206, on võetud meetmeid panga edaspidise abivajaduse ärahoidmiseks.
(211)
Esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) eest makstava tasu puhul tuletab komisjon meelde, et need meetmed võeti vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning abi anti mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. EFSFi võlakirjade väljastamise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud tasuna EFSFi võlakirjadelt kogunenud intressi, millele lisandub 1 % suurune tasu (100). Nagu on rõhutatud Alpha uurimise algatamise otsuses, on nimetatud tasu väiksem kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7-9 %. Madala tasumääraga periood piirdus siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiate vormis püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise kuupäevani ehk meetme B4 võtmiseni). Kui esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas seniste aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal panga aktsiakapitalis langes tasemele 4,9 %. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Seega ei ole Alpha uurimise algatamise otsuses väljendatud kahtlustel alust.
(212)
Võttes lisaks arvesse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi tekkimist peamiselt võlanõudest loobumise tõttu riigi kasuks (erasektori osaluse programm ja võlakirjade tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähendamise kujul) ning Kreekat vallanud pikaajalise majanduslanguse tagajärgede tulemusel, on komisjon nõus heaks kiitma ajutise kõrvalekaldumise rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest tasuga seotud nõuetest (101).
(213)
Meede B3 kujutas endast kapitali andmise kohustust. 2012. aasta detsembris võetud kohustus täideti tegeliku kapitalisüstiga 2013. aasta mais-juunis, vaevu viis kuud hiljem. Sel ja põhjenduses 212 osutatud põhjustel on asjaomase kohustuse eest tasu mittemaksmine vastuvõetav.
(214)
Meetme B4 puhul tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes tehtava piisava diskontoga, mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna aga kõnealune rekapitaliseerimine ei toimunud aktsiahinna suhtes olulise diskontoga, mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinna suhtes märkimisväärse diskonto saavutamine tegelikkuses võimatu (102). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli panga turukapitalisatsioon vaid paarsada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas senised aktsionärid oleks tulnud täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib ühtlasi, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 4,9 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud üksnes väikest mõju finantsstabiilsuse fondile makstavale tasule. Võttes arvesse Kreeka pankade erilist olukorda (vt põhjendus 212) ning asjaolu, et abivajadus tekkis võla kustutamisest riigi kasuks, hindab komisjon emissioonihinna piisavalt madalaks.
(215)
Peale selle väljastas Kreeka finantsstabiilsuse fond ostutähed ning kõik 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalenud erainvestorid said iga uue märgitud aktsia kohta ühe ostutähe. Need ostutähed anti tasuta. Nagu on selgitatud põhjenduses 93, kätkeb iga ostutäht endas õigust osta kindlaksmääratud intervallidega ja täitmishindadega 7,40 finantsstabiilsuse fondi aktsiat. Täitmishind vastab finantsstabiilsuse fondi määratud märkimishinnale, millele lisandub iga-aastane kumulatiivne intress (4 % esimesel aastal, 5 % teisel aastal, 6 % kolmandal aastal, 7 % neljandal aastal ning seejärel aastaintress 8 % kuue viimase kuu jooksul). Finantsstabiilsuse fondile kuuluvatelt aktsiatelt saadud tasu piirdub tegelikkuses kõnealuste tasemetega. See tasu on väiksem kui rekapitaliseerimisteatises kindlaks määratud 7-9 % vahemik. Kuna aga kõnealused ostutähed olid väga olulised eelisostuemissiooni ja suunatud pakkumise õnnestumises, mille pank enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist käivitas, järeldab komisjon, et need võimaldasid pangal vähendada abisummat 550 miljoni euro võrra. Pidades silmas panga madalat kapitali adekvaatsuse määra enne rekapitaliseerimist ning ülimalt ebakindlat olukorda tol ajal, osutasid toona kättesaadavad prognoosid tõepoolest sellele, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid teeninud piisavat tulu ning ei oleks osalenud. Põhjendustes 205 ja 212 selgitatud põhjustel ning võttes arvesse, et ostutähtede täitmise korral oleks finantsstabiilsuse fondi saadav tasu väga väike ning et majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli leida erainvestoreid, hoides seega teatavaid panku erakätes ja vältides olukorda, kus kogu Kreeka pangandussektor on finantsstabiilsuse fondi kontrolli all, on komisjon nõus heaks kiitma sellise kõrvalekaldumise rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest tasuga seotud nõuetest. Komisjon nõustub kõrvalekalde heaks kiitma ka sellepärast, et finantsstabiilsuse fondi asutamist käsitlevas seaduses (2014. aastal muudetud kujul) ei ole ette nähtud ostutähtede korrigeerimist eelisostuõiguseta aktsiakapitali suurendamisel ning et eelisostuemissiooni korral võib korrigeerida üksnes ostutähtede täitmishinda, kusjuures seda võib teha üksnes tagasiulatuvalt ning finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguste müügist saadud reaaltulu piires. Tänu asjaolule, et Kreeka lubas enne finantsstabiilsuse fondi ostutähtede mis tahes tagasiostmist küsida komisjonilt selleks heakskiitu, on võimalik vältida ka olukorda, kus finantsstabiilsuse fondile ette nähtud tasu väheneb veelgi rohkem ning samal ajal suureneb ostutähtede omanike saadav tasu.
(216)
Seoses asjaoluga, et finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõiguseta, tuletab komisjon meelde, et panga abivajadus ei ole suuremas osas seotud ülemääraste riskide võtmisega. Peale selle püüti majandus- ja rahanduspoliitika memorandumiga hoida teatavaid panku erakätes. Pooltevaheliste suhete raamistik ning asjaolu, et ümberkorraldamiskava mitterakendamisel hääleõigus automaatselt ennistatakse, tagavad ka kaitsemeetmed juhuks, kui erainvestoritest koosnev juhatus peaks võtma ülemääraseid riske. Peale selle võib riigile makstava tasuna käsitada erasektori osaluse programmi ja 2012. aasta detsembris toimunud võlakirjade tagasiostu, kuna riigi võlga panga ees vähendati mitme miljardi euro võrra. Neil alustel peab komisjon finantsstabiilsuse fondi hääleõiguseta aktsiaid vastuvõetavaks. Seetõttu järeldab komisjon, et meede B4 oli vajalik.
Kokkuvõttes olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest.
7.4.3. Proportsionaalsus - negatiivset ülekanduvat mõju piiravad meetmed
(217)
Komisjon möönab, et pank sai väga suures mahus riigiabi. Kõnealune olukord võib seega oluliselt moonutada konkurentsi. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada teatavaid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eeskätt on võetud kohustus tagada, et pank tegutseb ka edaspidi tulunduslikel alustel (vt põhjendused 121 ja 122), järgib omandamiskeeldu ja väljub teatavatest investeeringutest (vt põhjendused 123 ja 124). Konkurentsi moonutamise piiranguid hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6.
(218)
Pangas on ametisse nimetatud ka järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes jälgib äriühingu üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustuste nõuetekohast täitmist. Sellega hoitakse ära kahjulikud muutused panga äritavades ja seega vähendatakse võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.
(219)
12. juunil 2014 esitati komisjonile uus põhjalik ümberkorralduskava. Seda hinnatakse punktis 7.6.
(220)
Seega ei ole Alpha uurimise algatamise otsuses väljendatud kahtlustel alust. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 valguses proportsionaalsed.
7.4.4. Järeldus Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiste kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega
(221)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et finantsstabiilsuse fondi korraldatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise kontekstis asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed.
7.5. OMANDAMISTEHINGU KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA
(222)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi abi saanud pangad rahastada riigiabist teiste ettevõtjate omandamist, välja arvatud juhul, kui see on oluline panga elujõulisuse taastamiseks. Peale selle sätestatakse teatise punktides 40 ja 41, et pangad ei tohiks kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui see moodustab osa finantsstabiilsuse taastamiseks vajalikust konsolideerimisprotsessist või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Lisaks võivad omandamistehingud ohustada elujõulisuse taastamist või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga sõlmitud omandamistehingud on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega.
7.5.1. Emporiki panga omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.1.1. Emporiki panga omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele
(223)
Äritegevuse kasumlikkuse seisukohalt aitab Emporiki panga omandamine taastada panga pikaajalist elujõulisust, kuna kahe ühel geograafilisel turul tegutseva panga liitmine võimaldab luua märkimisväärse koostoime, vähendades näiteks töötajate arvu ja üldkulusid ning sulgedes filiaale. Pank omandab kliendid ja hoiused ning vähendab samal ajal olulisel määral turunduskulusid. Peakorteri tegevuse ratsionaliseerimise kõrval sulgeb pank koondatud üksuse paljud filiaalid.
(224)
Likviidsuspositsiooni arvesse võttes on omandamistehingul pangale positiivne mõju. Seda näitab muu hulgas asjaolu, et omandatud üksuse laenude ja hoiuste suhtarv oli umbes 115 %, mis on panga väga kõrgest näitajast oluliselt väiksem (103). Seega parandab see märkimisväärselt panga laenude ja hoiuste suhtarvu.
(225)
Staatilisest vaatenurgast on omandamistehingul positiivne mõju ka panga kapitali adekvaatsuse määrale, kuna pank omandas hästi kapitaliseeritud panga ühe euro eest. 31. märtsi 2012. aasta seisuga oli omandamise tulemusena koondunud üksuse kapitali adekvaatsuse määr pro forma 11,8 %, samal ajal kui panga sama näitaja oli vaid 8,8 %. Sarnaselt oli koondunud üksuse esimese taseme põhiomavahendite suhtarv pro forma 11,1 %, panga sama näitaja seevastu aga 7,9 %. Emporiki panga hea kapitaliseeritus on kaitseks tulevaste kahjumite puhul, mis võivad stressitestis avalduda (vt tabel 3). Panga kapitali adekvaatsuse määra kasvu staatilised hinnangud näitasid positiivset mõju selle pikaajalisele kapitalipositsioonile liiga suurena. Komisjon on seega seisukohal, et Emporiki panga omandamine mõjutab panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt.
7.5.1.2. Omandamistehingu mõju panga vajatava abi summale
(226)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi Emporiki panga omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses vajalik elujõulisuse taastamiseks.
(227)
Pank maksis Emporiki panga omandamise eest tasu ainult ühe euro. Niisiis ei rahastatud ostu riigiabist. See asjaolu viitab ka sellele, et kõnealune tehing ei suurendanud panga kapitalivajadust. Peale selle oli Emporiki pank hästi kapitaliseeritud (st 2012. aasta stressitestis nõutud ulatuses, vt tabel 3). Seda silmas pidades ei põhjusta Emporiki panga omandamine pangale tõenäoliselt tulevikus kapitalivajadust.
(228)
Kokkuvõttes võib märkida, et ebatüüpilisi tingimusi (stressitesti nõuetele vastaval tasemel täielikult kapitaliseeritud panga omandamine ühe euroga) arvesse võttes ei ole Emporiki panga omandamine erandjuhuna vastuolus nõudega, et abi peab piirduma minimaalselt vajalikuga.
7.5.1.3. Omandamistehingu moonutav mõju konkurentsile
(229)
Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohiks riigiabi kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Teatise punktis 41 on samuti sätestatud, et omandamist võidakse lubada juhtudel, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa või kui see on vajalik tõhusa konkurentsi tagamiseks. Sellistel juhtudel peaks omandamisprotsess olema õiglane ning tagama asjaomasel turul tõhusa konkurentsi tingimused.
(230)
2012. aasta alguses väliskonsultandi koostatud hinnangust lähtudes leidis Kreeka keskpank, et üksinda ei ole Emporiki pank elujõuline. See tootis äriühingule Crédit Agricole olulist kahjumit, mistõttu otsustati müügi kasuks. Kui müük ei oleks õnnestunud, oleks äriühing Crédit Agricole võinud hakata mõtlema selle likvideerimisele. Seega võib tehingut pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil.
(231)
Mitte ükski abi mitte saav pakkuja ei esitanud Emporiki panga omandamiseks kehtivat pakkumist ning müügiprotsess oli avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Seega ei tõrjunud pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat. Kuna kõnealuse omandamise kinnitas Kreeka konkurentsiamet, ei ohustata müügiprotsessi tulemusena tõhusa konkurentsi tingimusi Kreekas.
(232)
Peale selle ei tulene panga abivajadus oskamatust juhtimisest ega ülemäärasest riskide võtmisest. Nagu on osutatud põhjenduses 227, ei kasutatud kõnealuse omandamistehingu rahastamiseks riigiabi (Kreeka keskpanga stressitesti läbimiseks piisaval tasemel kapitaliseeritud panga omandamine ühe euro eest).
(233)
Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et Emporiki panga omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga.
7.5.1.4. Järeldus Emporiki panga omandamise kohta
(234)
Komisjon järeldab, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Emporiki panga omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.2. Kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.2.1. Valitud varade ja kohustuste omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele
(235)
Kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamine toetab panga pikaajalist elujõulisust.
(236)
Täpsemalt parandas kolme ühistupanga hoiuste kandmine panga bilanssi tolle likviidsusprofiili. Äriühingu Alpha Bank S.A. laenude ja hoiuste suhtarv (neto) vähenes umbes 1,5 % ning kahanes ka äriühingu sõltuvus eurosüsteemi rahalistest vahenditest.
(237)
Peale selle andis asjaomaste varade ja kohustuste omandamine pangale võimaluse suurendada tulusid, laiendades mitmes geograafilises piirkonnas oma kliendibaasi. Pank ei võtnud üle kulukat taristut ega filiaalivõrgustikku. Sama kehtib laenude kohta. Seega ei suurendanud pank oma riskiportfelli ega kapitalivajadust.
7.5.2.2. Omandamistehingu mõju panga vajatava abi summale
(238)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi kõnealuste valitud varade ja kohustuste omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul vajalik panga elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses.
(239)
Kõigilt kolmelt ühistupangalt üle võetud varade ja kohustuste omandamise eest maksti tasuna 2,1 % ülekantud hoiuste väärtusest ehk ligikaudu 9 miljonit eurot, mis moodustas 0,01 % panga bilansimahust omandamistehingu ajal. Seepärast võib tasu pidada väga väikeseks. Peale selle oli pank 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega juba kaasanud erakapitali summas 550 miljonit eurot.
(240)
Sellest tulenevalt järeldatakse, et kolmelt ühistupangalt üle võetud varade ja kohustuste (peamiselt hoiuste) omandamise eest makstud hind oli nii madal, et selle tõttu ei ületanud abi minimaalselt vajalikku taset.
7.5.2.3. Omandamistehingu moonutav mõju konkurentsile
(241)
Nagu on osutatud punktis 229, ei tohiks riigiabi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud konkreetsetel tingimustel.
(242)
Kreeka keskpank leidis, et kolm ühistupanka ei olnud elujõulised ning et finantsstabiilsuse säilitamiseks oli vaja võtta kriisilahendusmeetmed. Seega võib omandamistehingut pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil.
(243)
Peale selle ei esitanud kolme ühistupanga varade ja kohustuste omandamiseks kehtivat pakkumist ükski abi mitte saanud pakkuja ning ainus teine pakkumine tuli pangalt, kes oli saanud isegi rohkem abi. Peale selle oli omandatud varade ja kohustuste maht väike ega mõjutanud turu struktuuri (104).
(244)
Kokkuvõttes leiab komisjon, et osutatud erakorraliste asjaolude tõttu on omandamise lubamine kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 41 põhjendatud.
7.5.2.4. Järeldus kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise kohta
(245)
Komisjon järeldab, et kolme ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.3. Citibanki Kreeka haru omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.3.1. Citibanki Kreeka haru omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele
(246)
Citibanki Kreeka haru, sealhulgas Dinersi omandamine toetab panga pikaajalist elujõulisust. Pank omandas piisava laenukahjumireserviga panga. Peale selle oli laenuportfelli puhasväärtus palju väiksem omandatud hoiuste väärtusest.
(247)
Citibanki Kreeka haru hoiuste kandmine panga bilanssi parandab panga keskpikka ja pikaajalist rahastamisprofiili ning suurendab samal ajal kasumlikkust.
(248)
Peale selle tugevdab pank kõnealuse omandamistehinguga oma hoiuste kogumise tegevusharu ja suutlikkust, panustades tasakaalustatud ja jätkusuutliku ärimudeli saavutamisse.
(249)
Lisaks toetavad panga pikaajalist elujõulisust märkimisväärne koostoime, mida loodetakse saavutada tsentraliseeritud ülesannete täitmise, IT-teenuste ja tegevuskulutuste valdkonnas.
(250)
Seega mõjutab Citibanki Kreeka haru omandamine panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt.
7.5.3.2. Omandamise mõju panga vajatava abi summale
(251)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohiks ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtjate omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude katmiseks, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. Kuigi Citibanki Kreeka haru omandamisel on positiivne mõju panga elujõulisusele, ei ole see aga käesoleval juhul vajalik panga elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses.
(252)
Pank maksis Citibanki Kreeka haru ja Dinersi omandamise eest tasuna ainult kaks miljonit eurot (105).
(253)
Omandatud portfell hõlmab suurel hulgal täielikult mahakantud laene. Arvata võib, et asjaomase uue laenuportfelli väärtuse hindamine võib kompenseerida laenuportfelli panga bilanssi kandmisest tulenevat mõningast kapitalivajadust.
(254)
Peale selle on pank hankinud erainvestoritelt kapitali summas 1,2 miljardit eurot, seejuures kõrgema aktsiahinnaga kui Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud märkimishind 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise ajal.
(255)
Kõnealuseid konkreetseid asjaolusid silmas pidades ei saa väita, et omandamist rahastati riigiabist. Omandamistehing ei suurenda abivajadust ega vähenda juba antud abi eest makstud tasu.
7.5.3.3. Omandamise moonutav mõju konkurentsile
(256)
Nagu on osutatud põhjenduses 241, ei tohiks riigiabi kasutada nii, et see kahjustab konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust, ning eeskätt konkureerivate ettevõtete omandamiseks.
(257)
Citibanki Kreeka haru omandamise eest makstud tasu oli väga väike ning pangal õnnestus hankida piisavalt erakapitali kõrge aktsiahinnaga. Seetõttu ei saa väita, et omandamise rahastamiseks kasutati kõnealust abi.
(258)
Kuna panga omandatud tegevusüksuste ostmiseks ei esitanud pakkumisi ükski abi mitte saanud konkurent, ei tõrjutud tehinguga kõrvale investoreid, kes abi ei saanud.
(259)
Pidades silmas põhjendustes 257 ja 258 esitatud põhjusi, ei kuulu kõnealune omandamistehing ümberkorraldamisteatise punktides 39 ja 40 sätestatud keelu reguleerimisalasse. Peale selle tuletab komisjon meelde, et panga abivajadus ei tulene oskamatust juhtimisest ega ülemäärasest riskide võtmisest.
7.5.3.4. Järeldus Citibanki Kreeka haru omandamise kohta
(260)
Komisjon järeldab, et panga ainulaadset olukorda (106) ning Citibanki Kreeka haru omandamise konkreetseid asjaolusid silmas pidades vastab omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.6. MEETMETE A, B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA
7.6.1. Raskuste allikad ja ümberkorraldamisteatise kohase hindamise tagajärjed
(261)
Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning tugevast majanduslangusest Kreekas ja Lõuna-Euroopas. Võlakriisi küsimuses tasub märkida, et Kreeka valitsus kaotas juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kohalike ja rahvusvaheliste võlausaldajatega erasektori osaluse programmi lepingu üle, mille tulemusel vähendati riigi vastu suunatud nõudeid 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalamate intressimäärade ja pikemate tähtaegadega uute Kreeka riigivõlakirjade vastu. Kreeka ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi vahemikku 30,2-40,1 % nende nimiväärtusest, mis tähendas seetõttu Kreeka pankade jaoks järjekordseid kahjumeid. Peale erasektori osaluse programmi ja võla tagasiostu mõju panga kapitalipositsioonile täheldas pank ajavahemikus 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suurt hoiuste väljavoolu, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub valitsemissektori võla jätkusuutmatuse ja majanduslanguse tõttu euroalast.
(262)
Meetmete B1, B2, B3 ja B4 maksumus on 4 571 miljonit eurot, mis on väiksem erasektori osaluse programmi tõttu kajastatud kahjumist (4 786 miljonit eurot). Sellisel juhul leevendab komisjon 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 kohaselt oma nõudeid, tingimusel, et raskused ei tulene eeskätt ülemäärasest riskide võtmisest.
(263)
Suurim osa kapitalivajadusest tuleneb sellest, et finantsasutus on korrapäraselt seotud oma riigi maksejõuetuse riskiga. Sellele asjaolule viidati ka Alpha uurimise algatamise otsuse põhjendustes 58 ja 69. Peale selle märgib komisjon, et pank oli riigi maksejõuetuse riskiga seotud väiksemal määral kui teised Kreeka suurimad pangad, mistõttu ei saa väita, et pank oleks võtnud liiga suurel määral riigi võlakohustusega seotud riske. Seega ei pea pank pöörama oma ümberkorralduskavas nii suurt tähelepanu moraaliriski küsimustele kui teised abi saavad finantsasutused, kes on ülemääraselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Pidades lisaks silmas, et erasektori osaluse programm ja võla tagasiost kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, võib ka riigile pankade rekapitaliseerimisel makstav tasu olla väiksem.
(264)
Kuna aga Kreeka majandus on alates 2008. aastast kahanenud umbes 25 % ning pank omandas ka väiksema elujõulisusega Emporiki panga, peab ta kasumlikkuse taastamiseks muutma oma organisatsioonilist korraldust, kulustruktuuri ja ärivõrgustikku, võttes arvesse kõnealuseid uusi tingimusi. Vaatamata sellele, et moraaliriskiga seotud küsimus käesoleval juhul ei kehti, peab pank pikaajalise elujõulisuse tagamiseks oma tegevust Kreekas ratsionaliseerima.
(265)
Teine oluline kahjumiallikas oli panga jaoks Kreeka kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenud. Komisjon on seisukohal, et need kahjumid tulenevad peamiselt erakordselt raskest ja pikast majanduslangusest ja asjaolust, et viie aasta jooksul vähenes SKP umbes 25 %, ning mitte panga liiga riskantsetest laenuandmistavadest. Selle tulemusel ei teki nende kahjumite katmiseks antud abi puhul moraaliriski, nagu juhul, kui abiga korvatakse panga varasemast riskikäitumisest tulenevaid tagajärgi. Seega moonutab abi konkurentsi vähem (107).
(266)
Osa panga kapitalivajadustest ja laenukahjumitest tuleneb aga selle teatavatest rahvusvahelistest tütarettevõtjatest. Näiteks 2012. aastal olid Küprose, Rumeenia, Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Bulgaaria harud kahjumis, Albaania haru aga tegutses nullkasumiga. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks tehtud stressitestides prognoositi välislaenudest tulenevate kahjude summaks baasstsenaariumis 921 miljonit eurot ja ebasoodsas stsenaariumis 1 201 miljonit eurot. Välisvarad vähendasid ka panga likviidsust, kuna kontsernisisene rahastamine moodustas mitu miljardit eurot.
(267)
Kuna Kreeka nelja suurima panga seas kuulus Alpha pangale erasektori osaluse programmi rakendamise ajal kõige vähem Kreeka riigivõlakirju ning kõnealuse programmi tõttu tekkinud kahjum oli suurem kui meetmetega B, B2, B3 ja B4 saadud abi, võib kokkuvõttes järeldada, et enamik kahjumist ja abivajadus kuuluvad 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mille alusel komisjon võib oma nõudeid leevendada. Osa abivajadusest tuleneb Kreeka laenude kahjumitest, mis on põhjustatud erakordselt raskest ja pikast majanduslangusest, ning mitte riskantsest laenuandmistegevusest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja moonutab seega konkurentsi vähem.
(268)
Teatava osa abivajadusest võib aga panna ka panga välismaiste tütarettevõtjatega seotud riskide võtmise arvele.
7.6.2. Elujõulisus
(269)
Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldamisteatise 2. jagu). Praegusel juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva ja 31. detsembri 2018 vahele.
(270)
Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9-11 kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, mis hõlmab kogu teavet panga ärimudeli kohta. Kavas määratakse kindlaks ka panga raskuste põhjused ning kõikide elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmed. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, ebasoodsate likviidsus- ja kapitalipositsioonidega ning välismaiste ettevõtetega, kes on viimastel aastatel rahastamise ja kapitali puhul sõltunud emaettevõtjast.
7.6.2.1. Kreeka pangandustegevus
(271)
Seoses likviidsuse ja panga sõltuvusega eurosüsteemist saadavast rahastamisest nähakse ümberkorralduskavaga ette bilansimahu teatav kasv Kreekas ning hoiusebaasi kasvu taastumine. Riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile peaks pank kava kohaselt toetuma üha vähem, nagu näitavad ka hiljutised suundumused; see aitab pangal samuti oma rahastamiskulusid vähendada.
(272)
Põhjenduses 118 kirjeldatud laenude ja hoiuste suhtarvu puhul võetud kohustus tagab ümberkorraldusperioodi lõpuks panga bilansistruktuuri jätkusuutlikkuse. Panga likviidsuspositsiooni tugevdab ka väärtpaberite ja muu kõrvaltegevuse müük. Kuna panga likviidsuspositsioon on endiselt ebasoodne, võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega suurendada panga likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames.
(273)
Rahastamiskulude vähendamiseks on pank võtnud ka kohustuse jätkata hoiustelt makstavate intressimäärade vähendamist Kreekas, nagu on kirjeldatud põhjenduses 118. Selline hoiusekulude vähendamine aitab oluliselt kaasa panga kasumlikkuse parandamisele enne laenukahjumieraldise tegemist.
(274)
Kriisi algusest alates on pank oluliselt ratsionaliseerinud oma ärivõrgustikku Kreekas, vähendades filiaalide ja töötajate arvu (108). 2017. aastaks langevad panga kogukulud 2013. aasta näitajatega võrreldes veel […] %. Selle eesmärgi saavutamiseks on Kreeka ametiasutused lubanud, et pank vähendab Kreekas 31. detsembriks 2017 oma filiaalide arvu […] võrra ning töötajate arvu […] võrra ning et Kreeka tegevuse kogukulud moodustavad maksimaalselt (109) […] miljonit eurot. Panga oodatav kulude ja tulude suhtarv moodustab ümberkorraldusperioodi lõpuks alla […] %. Komisjoni arvates säilitatakse ümberkorralduskavaga panga tõhusus uues turukeskkonnas.
(275)
Veel üks oluline valdkond on viivislaenud, mis 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid laenuportfellist 32,4 % (110). Pank kavatseb täiendada oma krediidipoliitikat (limiidid, tagatus) ning keskenduda kahjumi minimeerimiseks põhitegevusele. Peale selle on Kreeka võtnud kohustuse, mille kohaselt pank järgib oma krediidipoliitikas kõrgeid norme riskide juhtimiseks ja selleks, et tagada pangale krediidiprotsessi kõikides etappides võimalikult suur kasu, nagu on kirjeldatud põhjenduses 122.
7.6.2.2. Äriühingu üldjuhtimine
(276)
Tähelepanu tasub pöörata ka panga üldjuhtimisele, pidades silmas, et pärast kapitali suurendamist 2014. aastal kuulub 69,9 % panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, (111) kellel on sellele vaatamata piiratud hääleõigus. Peale selle kuuluvad teatavatele erainvestoritele, kes panka kontrollivad, ka ostutähed ning kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil järsult tõuseks, saaksid nemad sellest kõige suuremat kasu. Kuna selline olukord võib põhjustada moraaliriski, leppisid pank ja finantsstabiilsuse fond 2013. aastal kokku konkreetses töösuhete raamistikus. Nimetatud kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust tema peamiste aktsionäride mis tahes sekkumise eest, tagades samas, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab jälgida ümberkorralduskava rakendamist ja hoida asjakohaste konsultatsioonimenetluste kaudu ära panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Pank on võtnud endale ka kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon tervitab asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui pank ümberkorralduskava ei rakenda.
7.6.2.3. Rahvusvaheline tegevus
(277)
Panga teatav rahvusvaheline tegevus on varem põhjustanud kapitali äravoolu ning likviidsuse ja kasumlikkuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 266.
(278)
Ümberkorralduskava kohaselt jätkab pank meetmeid, mille eesmärk on suunata tegevus peamiselt Kreeka turule. Ukrainas tegutsenud kahjumliku tütarettevõtja müüs pank juba edasi. Peale selle on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude väljastamise protsessi ja vähendada tütarettevõtjate likviidsuspuudujääki. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 109, kavatseb pank allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikku veelgi ratsionaliseerida.
(279)
Välisvarade kogusumma peaks 31. detsembriks 2017 olema vähenenud veel vähemalt […] % võrra (võrreldes 31. detsembri 2012. aasta seisuga).
(280)
Rahvusvahelise tegevuse üldine kasumlikkus peaks taastuma alates […].
(281)
Komisjon on seega seisukohal, et pank teeb piisavaid ümberkorraldusi ja vähendab asjaomaste välismaiste ettevõtete suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 119 kirjeldatud kohustus hoiduda suurtest kapitalisüstidest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab samuti selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta panga kapitali- või likviidsuspositsiooni.
7.6.2.4. Järeldus elujõulisuse kohta
(282)
Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud ja saavutada riskiprofiili arvesse võttes asjakohase omakapitali tasuvuse. Samal ajal peaks panga kapitalipositsioon püsima rahuldaval tasemel.
(283)
Peale selle võtab komisjon teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja raskemat majanduslangust ning ka kinnisvarahindade suuremat deflatsiooni (112). Ümberkorralduskava kohaselt suudab pank taluda mõistlikul määral raskusi, kuna ka ebasoodsas stsenaariumis on pank ümberkorraldusperioodi lõpus kasumlik ja hästi kapitaliseeritud.
(284)
2014. aastal hangitud lisakapital summas 1,2 miljardit eurot on piisav, et tulla toime 2013. aasta stressitesti kohase baasstsenaariumi tingimustega ümberkorraldusperioodil ning lunastada eelisaktsiad (pank lunastas need 2014. aasta aprillis) (113). Pank esitab Kreeka keskpangale ka tingimusliku kapitaliplaani koos meetmetega, mida rakendatakse siis, kui majanduskeskkond peaks veelgi halvenema. Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi alusel tegi Kreeka keskpank juba mitu kohandust, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu järeldab komisjon, et Kreeka keskpanga määratud baasstsenaariumi kohaste hinnanguliste kapitalivajaduste puhul on arvestatud teatava stressitasemega. Selleks et jõuda järeldusele, et pank on elujõuline, ei pea pangal komisjoni arvates olema piisavalt eelkapitali Kreeka keskpanga hinnatud stressistsenaariumi kapitalivajaduste katmiseks, kuna nende hinnanguline tase hõlmab kõrget stressitaset ning kuna kapitali suurendamine 2014. aasta märtsis näitab, et pangal on taas juurdepääs kapitaliturgudele.
(285)
Lisaks on tervitatav see, et pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni.
(286)
Seetõttu järeldab komisjon, et pank on võtnud piisavaid meetmeid oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.
7.6.3. Omapanus ja kulude jagamine
(287)
Nagu on sätestatud ümberkorraldamisteatises, peavad pangad ja aktsionärid aitama ümberkorraldusele kaasa nii palju kui võimalik, et abi piirduks minimaalselt vajalikuga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks oma vahendeid, näiteks müüma varasid, ning aktsionärid peaksid võimaluse korral katma panga kahjumi.
7.6.3.1. Panga omapanus - investeeringutest väljumine ja kulude vähendamine
(288)
Pank on juba võõrandanud mõne väiksema välismaise ettevõtte (Ukraina) ning vähendanud oma portfelli teatavas osas finantsvõimendust, et suurendada nii oma kapitali adekvaatsust kui ka tugevdada likviidsuspositsiooni. Näiteks on pank alates 2009. aastast kuni 2013. aastani vähendanud välisvarade finantsvõimendust 1,9 miljardi euro ulatuses (114).
(289)
Nagu on kirjeldatud põhjenduses 107, nähakse ümberkorralduskavaga ette ka muude varade müük Kagu-Euroopa tegevusharus. Võttes arvesse juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamist ja investeeringutest väljumist, vähendab pank pärast nende kohustuste täitmist oluliselt oma geograafilist jalajälge Kagu-Euroopas. Panga rahvusvaheliste varade kahandamine vähendab märkimisväärselt ka tulevase abivajaduse riski. Seega aitab see tagada, et abi summa piirdub minimaalselt vajalikuga.
(290)
Pank müüs oma kindlustusharu 2007. aastal. Seega ei ole tal sellel turul olulist tegevust, mida saaks ressursside suurendamiseks müüa.
(291)
Nagu on kirjeldatud põhjenduses 119, ei kasuta pank oma kapitalivajaduste piiramiseks kapitalitoetust ega laienda välismaiste tütarettevõtjate tegevust. Lisaks nähakse Kreeka võetud kohustustega ette, et pank ei tee enam omandamistehinguid.
(292)
Pank on end sidunud ka ulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Nii vähenevad panga kulud 2017. aastani veelgi. Vähendatakse töötajate arvu ning palkasid. Kreeka ametiasutused on võtnud ka kohustuse piirata panga juhtide tasusid, […].
7.6.3.2. Kauaaegsete aktsionäride osalus kulude jagamises ja turult hangitud uus kapital
(293)
Panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes pärast eelisostuemissiooni 2009. aastal, (115) Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimist (meede B4) 2013. aastal ja erakapitali kaasamist 2014. aasta märtsis. Näiteks oli panga aktsionäride (kelle hulka tol ajal kuulusid 2009. aastal investeerinud investorid) osalus enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist 100 %, kuid pärast seda vaid 4,9 %. Peale selle ei ole pank alates 2008. aastast maksnud rahalisi dividende. Lisaks kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on pank alates kriisi puhkemisest 2008. aastal kaasanud olulises koguses erakapitali: 2009. aastal 986 miljonit eurot, 2013. aastal 550 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 200 miljonit eurot.
7.6.3.3. Allutatud laenude omanike osalus kulude jagamises
(294)
Panga ümberkorralduskulusid on aidanud maksta ka panga allutatud laenude omanikud. Pank võttis kapitali genereerimiseks ette mitu kohustuste juhtimise menetlust. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 114, vahetati kohustusi kogusummas 828 miljonit eurot, mis tähendas 436 miljoni euro suurust kapitalikasumit.
(295)
Järelejäävatele instrumentidele laieneb põhjenduses 124 kirjeldatud kupongimaksete tegemise keeld. Komisjon on seetõttu seisukohal, et panga hübriidkapitali omavad erainvestorid jagavad kulusid piisaval määral ja et ümberkorraldamisteatise asjaomased kriteeriumid on seega täidetud.
7.6.3.4. Järeldus omapanuse ja kulude jagamise kohta
(296)
Võrreldes riigipoolse rekapitaliseerimise kogusummaga jäävad omapanus ja kulude jagamine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli kahandamise kujul, olulisel määral alla taseme, mida komisjon loeb üldjuhul piisavaks. Kärpeid tehti vaid välistegevuses, (116) mis moodustab panga tegevusest vaid väikese osa, (117) ning ümberkorraldamine ei hõlma Kreeka-põhise laenu- ja hoiuseportfelli suuruse vähendamist. Võttes aga arvesse punktis 7.6.1 osutatud asjaolusid ning eeskätt seda, et Alpha pank sai Kreeka suurimate pankade seas abi kõige vähem ning et saadud abi kuulub täies ulatuses 2011. aasta pikendusteatise punktiga 14 ette nähtud erandi alla, mille kohaselt võib komisjon nõustuda väiksema omapanuse ja tagasihoidlikuma kulude jagamisega, võib eeldada, et ümberkorralduskava tagab piisava omapanuse ja piisavad kulude jagamise meetmed.
7.6.4. Meetmed konkurentsi moonutamise piiramiseks
(297)
Ümberkorraldamisteatise kohaselt tuleb ümberkorralduskavas esitada meetmed, mille eesmärk on piirata konkurentsi moonutamist ja tagada pangandussektori konkurentsivõime. Peale selle tuleks nende meetmete puhul tegeleda ka moraaliriski küsimusega ja need peaksid tagama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase tegevuse rahastamiseks.
(298)
Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja selle konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Selles küsimuses tuletab komisjon meelde, et pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 12 protsendile tema riskiga kaalutud varast (118). Pank sai ka likviidsustagatisi summas 14 miljardit eurot (30. novembri 2011. aasta seisuga) ning riigivõlakirju summas 1,6 miljardit eurot (30. septembri 2011. aasta seisuga), mis moodustavad kokku 25 % panga tolleaegsest bilansimahust. Peale selle sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Seega on asjaomast suurt abisummat silmas pidades konkurentsi moonutamist piiravate meetmete kohaldamine põhjendatud. Lisaks tuleb arvesse võtta, et pangal on Kreekas suur turuosa, hõlmates 31. detsembri 2012. aasta seisuga laenude puhul 15 % turust ja hoiuste puhul 13 % turust. Panga turuosa suurendasid Emporiki panga omandamine ning kolme ühistupanga hoiuste ja Citibanki Kreeka haru omandamine, kuigi kahe viimase puhul tunduvalt väiksemal määral. Pärast Emporiki panga omandamist kuulus pangale 30. juuni 2013. aasta seisuga 21 % Kreeka hoiuseturust, eluaseme hüpoteeklaenude, tarbimislaenude ja ärilaenude turgudel oli aga panga osa vastavalt 23 %, 20 % ja 21 % (119). Citibanki Kreeka haru omandamise järel suurenes panga osa hoiuseturul vähem kui 1 % võrra.
(299)
Komisjon tuletab meelde, et panga raskused olid peamiselt tingitud välistest šokkidest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on Kreeka majanduses häireid põhjustanud alates 2008. aastast, nagu on juba märgitud ka Alpha menetluse algatamise otsuse põhjenduses 69. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on panga puhul väiksem, kuna pank ei võtnud liigseid riske. Nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele neid aspekte silmas pidades väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda sellega, et hoolimata suurest riigiabi summast ja turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas bilansimahu ja Kreeka-põhise laenuandmistegevuse vähendamist.
(300)
Komisjon märgib siiski, et riigipoolne rekapitaliseerimine võimaldas pangal jätkata oma pangandustegevust välisturgudel.
(301)
Selles küsimuses nendib komisjon, et lisaks juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamise ja ümberkorraldusmeetmetele teeb pank 30. juuniks 2018 oma välisvarade puhul täiendavaid ümberkorraldusi ja vähendab finantsvõimendust, (120) täites samal ajal kohustust mitte kasutada abi kõnealuse tegevuse laiendamise rahastamiseks. Seega ei kasutata abi konkurentsi moonutamiseks asjaomastel välisturgudel.
(302)
Peale selle võttis Kreeka kohustuse kehtestada omandamiskeeld, mille eesmärk on tagada, et pank ei kasuta saadud riigiabi uute äriühingute omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse igal juhul ainult Kreeka pangandustegevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel.
(303)
Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiuste kogumise strateegiate rahastamiseks, mis moonutavad konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hinnastamisel rangeid, asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti pangal vältida klientidele antavate laenude puhul kasutatavate ebakohaste hinnastamisstrateegiate kaudu konkurentsi moonutamist Kreeka turul.
(304)
Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud konkreetset olukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks on ette nähtud piisavad tagatised.
7.7. JÄRELEVALVE
(305)
Ümberkorraldamisteatise 5. jao sätetega on ette nähtud korrapäraste aruannete esitamine, et komisjon saaks kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu on sätestatud Kreeka võetud kohustustes, (121) tagab riik, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, st 31. detsembrini 2018, jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik, kelle pank on komisjoni nõusolekul ametisse nimetanud, Kreeka-põhise ja välismaise tegevuse ümberkorraldamise, äriühingu üldjuhtimise ja äritegevuse valdkonnas võetud kohustuste täitmist. Seega võib järeldada, et ümberkorralduskava rakendamist jälgitakse nõuetekohaselt.
8. KOKKUVÕTE
(306)
Komisjon järeldab, et Kreeka rakendas abimeetmeid B1, B2, B3 ja B4 ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna need meetmed võeti enne komisjonilt ametliku heakskiidu saamist. Komisjon leiab siiski, et ümberkorralduskava tagab koos lisas loetletud kohustustega panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, et see kava on kulude jagamise ja omapanuse seisukohast piisav ning et see tasakaalustab asjakohaselt ja proportsionaalselt käesolevas otsuses uuritud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju. Esitatud ümberkorralduskava ja võetud kohustused vastavad ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ning abimeetmeid võib seega pidada kokkusobivaks siseturuga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Järgmised Kreeka rakendatud meetmed moodustavad riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:
a)
Kreeka keskpanga antud ja riigi tagatud erakorraline likviidsusabi äriühingule Alpha Bank S.A. (meede L2);
b)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 042 miljonit eurot (meede B2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus äriühingule Alpha Bank S.A. 1 629 miljoni euro andmise kohta (meede B3);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta kevadel äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud rekapitaliseerimine summas 4 021 miljonit eurot (meede B4).
2. Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 427 miljoni euro suurune toetus kogu likviidsuspuudujäägi katmiseks Dodekaneeside ühistupanga, Evia ühistupanga ja Lääne-Makedoonia ühistupanga teatavate valitud varade ja kohustuste ülekandmisel äriühingule Alpha Bank S.A. 2013. aasta detsembris ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
3. Võttes arvesse Alpha panga kontserniga (Alpha pank koos kõigi tütarettevõtjate ja filiaalidega) seotud ümberkorralduskava, mis esitati 12. juunil 2014, ning Kreeka ametiasutuste 12. juunil 2014 võetud kohustusi, loetakse järgmised riigiabi meetmed siseturuga kokkusobivaks:
a)
Kreeka 2009. aasta mais rekapitaliseerimismeetme alusel äriühingule Alpha Bank S.A. tehtud kapitalisüst summas 940 miljonit eurot (meede A);
b)
Kreeka keskpanga antud ja riigi alates 2011. aasta juulist tagatud erakorraline likviidsusabi äriühingule Alpha Bank S.A. summas 23,6 miljardit eurot 31. detsembri 2012. aasta seisuga (meede L2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta mais äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 1 900 miljonit eurot (meede B1);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 042 miljonit eurot (meede B2);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembri 2012. aasta kohustuste võtmise kinnitus äriühingule Alpha Bank S.A. 1 629 miljoni euro andmise kohta (meede B3);
f)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta mais äriühingule Alpha Bank S.A. võimaldatud rekapitaliseerimine summas 4 021 miljonit eurot (meede B4).
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 9. juuli 2014