PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/164
ze dne 2. února 2015
o odchylce od pravidel původu stanovených v rozhodnutí Rady 2013/755/EU, pokud jde o surový třtinový cukr z Curaçaa
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 písm. c) přílohy VI uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 5 odst. 1 písm. g), j) a k) přílohy VI rozhodnutí 2013/755/EU se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za opracování nebo zpracování, která jsou nedostatečná k tomu, aby produktu mohl být udělen status původu.
(2)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a platnost odchylky skončila dne 31. prosince 2007.
(3)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002, jakož i žádost o novou odchylku. Žádost o prodloužení byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta, avšak bylo vyhověno žádosti o novou odchylku, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(4)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí Rady 2001/822/ES (4) a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr.
(5)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie. Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Tato žádost byla zamítnuta prováděcím rozhodnutím Komise 2013/460/EU (5).
(6)
Dne 23. června 2014 předložila vláda Curaçaa žádost o odchylku pro 7 000 tun produktů v odvětví cukru ročně, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, konvenční surový třtinový cukr kódu KN 1701 13 a cukerné směsi kódu KN 1701 99, 1806 10 a 2106 90 na období od 1. ledna 2014 do 1. ledna 2018. Dne 1. září 2014 předložila vláda Curaçaa další informace týkající se jeho žádosti, kde mimo jiné uvedla, že odchylka byla žádána na období od 1. října 2014 do 1. ledna 2020.
(7)
Curaçao objasnilo, že od 1. ledna 2014 odvětví ukončilo činnosti zpracování cukru, a to vzhledem k tomu, že rozhodnutí 2013/755/EU nenabízí možnost bezcelního dovozu do Unie, protože činnosti odvětví spojené se zpracováním se považují za nedostatečné k tomu, aby byl produktu udělen status původu. Odvětví je všakpřipraveno investovat do zpracování a balení suchých ekologických produktů a velkoobchodu s nimi za účelem vývozu v rámci regionu, jakmile vytvoří nezbytný zisk pro financování těchto investic. Cílem je zahájit tyto nové činnosti ve druhé polovině roku 2015. V důsledku těchto nových činností odvětví očekává, že se zvýší počet zaměstnanců.
(8)
Podle informací obdržených od Curaçaa lze z vývozu 2 000 tun cukru z ekologické produkce ze třetích zemí pomletého v Curaçau při současných tržních cenách získat čistý zisk po zdanění ve výši 25,42 EUR na tunu, a to za předpokladu, že cukr může být dovážen v rámci preferenčního režimu jako cukr pocházející z Curaçaa.
(9)
Výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, včetně administrativních nákladů, činí 294 EUR na tunu surového třtinového cukru. Zdá se nepravděpodobné, že by náklady na čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce v Curaçau, jak bylo sděleno Komisi, byly vyšší než 294 EUR na tunu, a to i po přičtení nákladů na dopravu do EU. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že tyto náklady obsahují jiné režijní náklady a zisky. Za účelem zajištění udržitelné hospodářské činnosti by výrobní náklady v Curaçau, ve kterém je prováděno pouze jednoduché zpracování, včetně dopravních nákladů do Unie, měly být nižší nebo rovny nákladům na pěstování a zpracování třtinového cukru v Brazílii. Z tohoto důvodu, pokud budeme vycházet z toho, že částka 294 EUR na tunu přestavuje reálné náklady na čištění, mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce v Curaçau a na dovoz do EU, lze získat zisk po zdanění ve výši 192 EUR na tunu. Dosažení zisku pouze ve výši 25,42 EUR na tunu třtinového cukru získaného po mletí cukru z třetí země v Curaçau při udělení bezcelního přístupu do Unie a osvobození od platby dovozních cel ve výši 419 EUR na tunu cukru ze třetí země je považováno za nepřiměřené.
(10)
O odchylku se žádá pro 7 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, konvenční třtinový cukr a cukerné směsi. Avšak v žádosti nejsou zmíněny údaje k ceně pektinu, kaseinátu, sušeného mléka a kakaového prášku používaných při výrobě těchto cukerných směsí, které jsou nutné pro výpočet zisku, kterého je možné dosáhnout. Odchylka by tedy měla být udělena pouze pro surový třtinový cukr z ekologické produkce a surový konvenční třtinový cukr.
(11)
Curaçao vysvětluje, že odchylka by odvětví umožnila obnovit jeho činnosti a vytvořit pracovní místa, přispět k vývozu a vytvářet devizové příjmy. Odvětví taktéž přispívá k vládním příjmům tím, že plní své daňové závazky.
(12)
V době od roku 2009 do roku 2013 mělo Curaçao prospěch z odchylek udělených v rámci rozhodnutí 2001/822/ES, které mu pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle získaných informací byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Tyto odchylky tak pouze napomohly zachování stávajících činnosti mletí a balení, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Z tohoto důvodu je ke konci platnosti odchylky nutné ověřit, zda zisk vytvořený odchylkou byl účinně investován do nových strojů na výrobu suchých ekologických produktů a do jaké míry přispěl k vytvoření nových pracovních míst. Z tohoto důvodu by vláda Curaçaa měla předložit Unii ověřený důkaz o provedených investicích a údaje o zaměstnanosti za účelem ověření.
(13)
Komise považuje čistý zisk po zdanění ve výši 192 EUR na tunu za realistický zisk pro čištění, mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce v Curaçau. Z tohoto důvodu by mělo být možné financovat plánované investice ve výši 300 000 EUR, jak bylo sděleno vládou Curaçaa, prostřednictvím produkce 1 560 tun surového třtinového cukru. Odchylka by tedy měla být udělena pro množství 780 tun na období od 1. dubna 2015 do 31. března 2016 a 780 tun pro období od 1. dubna 2016 do 31. března 2017.
(14)
Dopisem ze dne 21. listopadu 2014 Komise požádala, aby Curaçao vzalo na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a sdílelo její stanovisko. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 3. prosince 2014. Odpověď od Curaçaa byla obdržena dne 3. prosince 2014.
(15)
S výhradou uvedených podmínek odchylka jako taková nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví nebo stávajícímu odvětví v Unii.
(16)
Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6) stanoví pravidla pro správu celních kvót. Tato pravidla by se měla použít na správu množství, pro které je dotyčná odchylka udělena.
(17)
Výbor pro celní kodex nevydal stanovisko v časové lhůtě stanovené svým předsedou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od přílohy VI rozhodnutí 2013/755/EU se surový třtinový cukr kódu KN ex 1701 13, který byl získán mletím surového třtinového cukru nepocházejícího z Curaçaa, považuje v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 2 až 5 tohoto rozhodnutí za pocházející z Curaçaa.
Článek 2
Odchylka stanovená v článku 1 se vztahuje na množství uvedená v příloze, dovezená z Curaçaa do Unie v období od 1. dubna 2015 do 31. března 2017.
Článek 3
Články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93 týkající se správy celních kvót se použijí pro správu množství uvedeného v příloze.
Článek 4
1. Celní orgány Curaçaa přijmou nezbytná opatření k provádění kontrol množství vyvážených produktů uvedených v článku 1.
2. Před koncem měsíce následujícího po každém čtvrtletí zašlou příslušné orgány Curaçaa Komisi čtvrtletní výkaz množství, na která byla podle tohoto rozhodnutí vydána průvodní osvědčení EUR.1, a pořadová čísla uvedených osvědčení.
3. Průvodní osvědčení EUR.1 vydaná na základě tohoto rozhodnutí musí obsahovat některou z těchto formulací:
-
„Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]“
-
„Dérogation - [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]“.
Článek 5
Před 1. říjnem 2016 zašle vláda Curaçaa Komisi důkazy, z nichž vyplývá, že zisk vytvořený odvětvím prostřednictvím odchylky je účinně využit pro investice do nových strojů na výrobu suchých ekologických produktů a účinně přispívá k tvorbě nových pracovních míst.
Článek 6
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 2. února 2015.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/164,
2. veebruar 2015,
milles käsitletakse erandit nõukogu otsuses 2013/755/EL sätestatud päritolureeglitest seoses Curaçaost pärit toor-roosuhkruga
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus), (1) eriti selle VI lisa artikli 16 lõike 1 punkti c,
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt otsuse 2013/755/EL VI lisa artikli 5 lõike 1 punktidele g, j ja k käsitatakse suhkru osalist või täielikku jahvatamist, sõelumist ja kottidesse pakkimist päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena.
(2)
2002. aastal taotlesid Madalmaad erandit päritolureeglitest CN-koodide 1701 11 90, 1701 99 10 ja 1701 91 00 alla kuuluvate ja Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodete 3 000 tonni suurusele aastakogusele. Taotlus rahuldati ja erand kehtis kuni 31. detsembrini 2007.
(3)
2009. aastal esitasid Madalmaad taotluse 2002. aastal kehtestatud erandi pikendamiseks, samuti taotluse uue erandi tegemiseks. Pikendamise taotlus lükati tagasi komisjoni otsusega 2009/699/EÜ, (2) samal ajal rahuldati uue erandi taotlus nende koguste piires, mille kohta oli Hollandi Antillidele 2009. ja 2010. aastal suhkruimpordiluba antud.
(4)
2010. aastal taotlesid Madalmaad uut erandit Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodetele ajavahemikuks 2011-2013. Komisjoni otsusega 2011/47/EL (3) anti erand kooskõlas nõukogu otsuse 2001/822/EÜ (4) III lisa artikli 37 lõigetega 1, 3 ja 7 ja teatavatel tingimustel, mille eesmärk oli viia ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) ettevõtjate õigustatud huvid kooskõlla liidu ühise suhkruturu korraldusega seotud eesmärkidega.
(5)
11. veebruaril 2013 taotlesid Madalmaad Curaçao nimel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (otsuse 2001/822/EÜ kehtivuse lõppemise kuupäev) uue erandi kehtestamist otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest. See taotlus hõlmas mahesuhkruna määratletud, kolmandatest riikidest pärit ning Curaçaos töödeldud ja liitu eksporditud CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvate suhkrutoodete 5 500 tonni suurust aastast üldkogust. Madalmaad võtsid selle taotluse 17. aprillil 2013 ametlikult tagasi, kuna taotluses kirjeldatud töötlemist Hollandi Antillides enam ei toimunud. 17. aprillil 2013. aastal esitasid Madalmaad teise taotluse erandi tegemiseks 5 000 tonnile CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvale mahepõllumajandusliku toor-roosuhkruna määratletud suhkrutootele ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. See taotlus lükati komisjoni rakendusotsusega 2013/460/EL (5) tagasi.
(6)
23. juunil 2014 esitas Curaçao valitsus taotluse erandi tegemiseks aastas 7 000 tonnile suhkrutoodetele, mis on määratletud mahepõllumajandusliku toor-roosuhkruna, CN-koodi 1701 13 alla kuuluva tavapärase toor-roosuhkruna ja CN-koodide 1701 99, 1806 10 ja 2106 90 alla kuuluva suhkruseguna, ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 1. jaanuarini 2018. 1. septembril 2014 esitas Curaçao valitsus täiendavat teavet oma taotluse kohta, märkides muu hulgas, et erandit taotleti ajavahemikuks 1. oktoobrist 2014 kuni 1. jaanuarini 2020.
(7)
Curaçao valitsus selgitas, et asjaomane tööstus on alates 1. jaanuarist 2014 lõpetanud suhkrutöötlemise, võttes arvesse, et otsuse 2013/755/EL kohaselt ei ole võimalik eksportida liitu tollimaksuvabalt, sest kõnealuse tööstuse töötlemistegevust käsitatakse ebapiisavana päritolustaatuse omandamiseks. Siiski on tööstus on valmis investeerima asjaomases piirkonnas ekspordiks ettenähtud mahepõllumajanduslike kuivtoodete töötlemisse, pakendamisse ja hulgimüüki, kui ta on saanud vajaliku tulu selliste investeeringute rahastamiseks. Eesmärk on alustada selle uue tegevusega 2015. aasta teisel poolaastal. Sellise uue tegevuse tulemusena loodab tööstusharu suurendada töötajate arvu.
(8)
Curaçaost saadud teabe kohaselt on praeguste turuhindade juures võimalik teenida pärast maksude mahaarvamist puhaskasumit 25,42 eurot tonni kohta, eksportides liitu 2 000 tonni Curaçaos jahvatatud kolmandatest riikidest pärit mahepõllumajanduslikku suhkrut, kui suhkrut saab importida soodustingimustel nagu Curaçaost pärinevat suhkrut.
(9)
Roosuhkru tootmiskulud Brasiilias, sealhulgas halduskulud, on 294 eurot ühe tonni toor-roosuhkru kohta. On ebatõenäoline, et mahepõllumajandusliku roosuhkru Curaçaos puhastamise, jahvatamise ja pakendamise kulud, isegi kui lisada ELi transportimise kulud, oleksid üle 294 euro tonni kohta, nagu on teatatud komisjonile. Seevastu tuleb arvesse võtta, et need kulud võivad sisaldada muid üldkulusid ja -tulusid. Selleks et tagada jätkusuutlik majandustegevus, peaksid tootmiskulud Curaçaos, kus toimub tavaline töötlemine, sealhulgas liitu transportimise kulud, olema väiksemad või sama suured kui roosuhkru kasvatamise ja töötlemise kulud Brasiilias. Seega, kui pidada 294 eurot ühe tonni kohta realistlikuks kuluks mahepõllumajandusliku toor-roosuhkru Curaçaos puhastamise, jahvatamise ja veo, sealhulgas liitu transportimise eest, on võimalik teenida pärast maksude mahaarvamist puhaskasumit 192 eurot tonni kohta. Peetakse ebaproportsionaalseks saada kasumit vaid 25,42 eurot tonni roosuhkru kohta pärast kolmandast riigist pärit suhkru jahvatamist Curaçaos, kui samal ajal võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs liitu ja vabastatakse imporditollimaksust, mis on 419 eurot tonni kolmandast riigist pärit suhkru kohta.
(10)
Erandit taotletakse 7 000 tonnile suhkrutoodetele, mis on määratletud mahepõllumajandusliku roosuhkruna, tavalise roosuhkruna ja suhkrusegudena. Taotluses siiski ei mainita nende suhkrusegude tootmisel kasutatud pektiini, kaseinaadi, piimapulbri ja kakaopulbri hinda, mis on vajalik võimaliku kasumi arvutamiseks. Seepärast tuleks teha erand üksnes mahepõllumajanduslikule toor-roosuhkrule ja tavapärasele toor-roosuhkrule.
(11)
Curaçao valitsus selgitab, et erand võimaldaks tööstusel oma tegevust uuesti alustada ja elavdada tööhõivet, toetades eksporti ja teenides välisvaluutat. Kõnealune tööstusharu panustab tollimaksudena ka riigituludesse.
(12)
Ajavahemikul 2009-2013 sai Curaçao kasu otsuse 2001/822/EÜ raames tehtud eranditest, mis aitasid tekitada vajaliku käibe toodete ja tegevuse mitmekesistamiseks vajalike investeeringute tegemiseks, et valmistada tooteid, mis ei nõua erandit päritolureeglitest. Saadud teabe kohaselt tehti 2009. aastal väga vähe investeeringuid ja ajavahemikul 2010-2012 ei tehtud ühtki investeeringut. Seega aitasid need erandid üksnes säilitada jahvatamist ja pakendamist, ent nende abil ei arendatud olemasolevat tööstust ega loodud uut. Seepärast on vaja erandi kehtivusaja lõppedes kontrollida, kas erandi tõttu saadud kasum on tõhusalt investeeritud mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks vajalikesse uutesse masinatesse ja millisel määral on see aidanud luua uusi töökohti. Sellepärast peaks Curaçao valitsus esitama liidule kontrollimiseks tõendid tehtud investeeringute ja tööhõive suurenemise kohta.
(13)
Komisjon leiab, et puhaskasum 192 eurot tonni kohta pärast maksude mahaarvamist on realistlik kasum mahepõllumajandusliku toor-roosuhkru puhastamise, jahvatamise ja pakendamise eest Curaçaos. Seetõttu peaks olema võimalik rahastada 300 000 euro suurust ettenähtud investeeringut vastavalt Curaçao valitsuse taotlusele, 1 560 tonni toor-roosuhkru tootmise kaudu. Seega tuleks kehtestada erand kogusele 780 tonni ajavahemikuks 1. aprillist 2015 kuni 31. märtsini 2016 ja kogusele 780 tonni ajavahemikuks 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017.
(14)
21. novembri 2014. aasta kirjaga nõudis komisjon, et Curaçao valitsus võtaks teadmiseks komisjoni hinnangu nimetatud taotluse kohta ja nõustuks sellega. Vastuse esitamise tähtajaks kehtestati 3. detsember 2014. Curaçao valitsus saatis oma vastuse 3. detsembril 2014.
(15)
Nendel tingimustel tehtud erand ei kahjustaks tõsiselt ühtegi ELi majandusvaldkonda ega väljakujunenud tööstusharu.
(16)
Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93 (6) on kehtestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Neid eeskirju tuleks kohaldada koguse suhtes, millele tehakse kõnealune erand.
(17)
Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina otsuse 2013/755/EL VI lisast loetakse CN-koodi ex 1701 13 alla kuuluv toor-roosuhkur, mis on saadud päritolustaatuseta toor-roosuhkru jahvatamisel Curaçaos, Curaçaost pärinevaks kooskõlas käesoleva otsuse artiklites 2-5 sätestatud tingimustega.
Artikkel 2
Artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse lisas sätestatud koguste suhtes, mida imporditakse liitu Curaçaost ajavahemikul 1. aprillist 2015 kuni 31. märtsini 2017.
Artikkel 3
Tariifikvootide haldamise korda käsitleva määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 308a, 308b ja 308c kehtivad käesoleva otsuse lisas osutatud koguse haldamise suhtes.
Artikkel 4
1. Curaçao tolliasutused võtavad vajalikud meetmed artiklis 1 osutatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks.
2. Enne igale kvartalile järgneva kuu lõppu edastavad Curaçao pädevad asutused komisjonile kvartaliaruande koguste kohta, millele on vastavalt käesolevale otsusele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1, ning nende sertifikaatide seerianumbrid.
3. Käesoleva otsuse kohaselt välja antud liikumissertifikaat EUR.1 peab sisaldama ühte järgmistest märgetest:
-
„Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”
-
„Dérogation - Décision de la Commission d'exécution (UE) 2015/164]”.
Artikkel 5
Curaçao valitsus saadab komisjonile enne 1. oktoobrit 2016 tõendid selle kohta, et erandi tõttu tööstuses saadud kasum on tõhusalt investeeritud mahepõllumajanduslike toodete tootmise uutesse seadmetesse ning aitab tõhusalt kaasa uute töökohtade loomisele.
Artikkel 6
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 2. veebruar 2015