PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 181/2014
ze dne 20. února 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (1), a zejména na čl. 6 odst. 2, článek 7, čl. 11 odst. 3, čl. 12 odst. 2, článek 13, čl. 14 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 229/2013 zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (2). Nařízením (EU) č. 229/2013 se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. V zájmu zajištění hladkého fungování režimu v novém právním rámci je třeba prostřednictvím těchto aktů přijmout určitá pravidla. Nová pravidla by měla nahradit prováděcí pravidla stanovená nařízením Komise (ES) č. 1914/2006 (3). Uvedené nařízení se zrušuje nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 178/2014 (4).
(2)
Měla by se stanovit pravidla pro určení výše podpory pro zásobování produkty, na které se vztahují zvláštní režimy zásobování. Tato pravidla by měla zohlednit vícenáklady na zásobování vyplývající z odlehlosti a ostrovní povahy menších ostrovů v Egejském moři, které je závažně znevýhodňují.
(3)
Režim podpory pro zásobování produkty podle zvláštního režimu zásobování by měl být prováděn prostřednictvím osvědčení nazvaného „osvědčení o podpoře“ za použití formuláře pro dovozní licenci.
(4)
Správa zvláštního režimu zásobování vyžaduje zavedení pravidel pro vydávání osvědčení o podpoře, která se odchylují od běžných pravidel pro dovozní licence podle nařízení Komise (ES) č. 376/2008 (5).
(5)
Správa zvláštního režimu zásobování by měla umožnit sledovat dvojí cíl. Zaprvé by měla podpořit rychlé vydávání osvědčení, zejména zrušením obecné povinnosti složit jistotu předem, a podpořit rychlé vyplácení podpory v případě zásobování produkty. Zadruhé by měla zajistit kontrolu a sledování úkonů a poskytnout správním orgánům nástroje, které potřebují k tomu, aby se ujistily, že je dosahováno cílů tohoto režimu. Uvedené cíle mají zajistit pravidelné zásobování některými zemědělskými produkty a kompenzovat dopady zeměpisné polohy menších ostrovů v Egejském moři tím, že zajistí, že výhody režimu se skutečně projeví ve fázi, kdy jsou produkty určené pro konečné spotřebitele uváděny na trh.
(6)
Pravidla pro správu zvláštního režimu zásobování by měla zajistit, aby v rámci množství stanovených v předběžných odhadech dodávek získal registrovaný hospodářský subjekt osvědčení na produkty a množství, jež jsou předmětem obchodní operace, kterou uskutečňuje na svůj účet, na základě předložení dokladů potvrzujících, že obchod byl řádně proveden a že žádost o osvědčení je v pořádku.
(7)
Požadavky na sledování činností, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, vedle dalších pravidel stanoví povinnost prokázat splnění dodávky uvedené v osvědčení během krátké lhůty, jakož i zákaz převodu práv a povinností držitele uvedeného osvědčení.
(8)
Prospěch ve formě podpory Unie se musí projevit na nákladech produkce a cenách placených konečnými spotřebiteli. Proto je třeba kontrolovat skutečný dopad těchto výhod.
(9)
Měla by být stanovena pravidla pro povolování a sledování vývozu produktů, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, do třetích zemí a jejich zasílání do zbývající části Unie. Zejména je vhodné stanovit maximální množství zpracovaných produktů, které lze tradičně vyvážet nebo zasílat.
(10)
Za účelem ochrany spotřebitelů a obchodních zájmů hospodářských subjektů je třeba ze zvláštního režimu zásobování vyloučit nejpozději při jejich prvním uvedení na trh ty produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost ve smyslu článku 28 nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (6), a stanovit příslušná opatření pro případy, kdy tento požadavek nebude splněn.
(11)
Příslušné orgány Řecka by měly stanovit podrobná správní pravidla nezbytná pro zajištění správu a sledování zvláštního režimu zásobování.
(12)
Aby bylo možné vyhodnotit, jak je tento režim prováděn, je třeba uložit příslušným orgánům Řecka povinnost podávat Komisi pravidelně zprávy.
(13)
Pro každý režim podpory ve prospěch místní produkce je třeba stanovit obsah žádosti a dokumenty, jež je třeba přiložit k žádosti pro posouzení její důvodnosti.
(14)
Pokud budou tyto žádosti o podporu obsahovat zjevné omyly, mělo by být možné je kdykoliv změnit.
(15)
Aby mohly vnitrostátní orgány Řecka naplánovat a následně uskutečnit účinné kontroly správnosti žádostí o podporu ve prospěch místní produkce, je nezbytné dodržovat lhůty pro předložení žádostí o podporu a pro změnu žádostí o podporu. Je tudíž třeba stanovit lhůty, po jejichž uplynutí nebudou již žádosti přípustné. Aby byli žadatelé o podporu podněcováni tyto termíny dodržovat, je navíc třeba používat snížení.
(16)
Žadatelům by mělo být umožněno kdykoliv vzít v plném rozsahu nebo částečně zpět žádost o podporu ve prospěch místní produkce, pokud příslušný orgán ještě žadatele neinformoval o chybách obsažených v žádosti o podporu ani mu neoznámil kontrolu na místě, která odhalí chyby v části, jíž se zpětvzetí týká.
(17)
Mělo by se účinně kontrolovat dodržování ustanovení týkajících se režimů podpor spravovaných v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému. K tomuto účelu a s cílem harmonizovat úroveň kontroly ve všech členských státech je třeba stanovit přesná kritéria a technické postupy pro provádění správních kontrol a kontrol na místě. Případně by mělo Řecko usilovat o zkombinování různých kontrol stanovených tímto nařízením s kontrolami požadovanými podle dalších předpisů Unie.
(18)
Měl by být stanoven minimální počet žadatelů, kteří se mají podrobit kontrolám na místě v rámci různých režimů podpor.
(19)
Vzorek odpovídající minimální míře kontrol na místě by měl být vybrán částečně na základě analýzy rizik a částečně namátkou. Je třeba stanovit hlavní faktory, které mají být při analýze rizik zohledněny.
(20)
Při shledání významných nesrovnalostí je třeba během stávajícího i následujícího roku navýšit míru kontrol na místě s cílem získat dostatečné záruky, pokud jde o správnost příslušných žádostí o podporu.
(21)
Aby byla zajištěna účinnost kontrol na místě, je důležité, aby byly osoby pověřené těmito kontrolami informovány o důvodech, na základě kterých byli daní žadatelé vybráni pro kontrolu na místě. Řecko by mělo záznamy o takových informacích uchovávat.
(22)
S cílem umožnit řeckým vnitrostátním orgánům, jakož i jakémukoliv příslušnému orgánu Unie sledovat provedené kontroly na místě by měly být údaje o kontrolách zapsány do kontrolní zprávy. Žadatelé o podporu nebo jejich zástupci by měli dostat možnost tuto zprávu podepsat. Pokud jde však o kontroly pomocí dálkového průzkumu Země, bylo by vhodné umožnit Řecku využít tohoto práva pouze v případech, kdy kontrola odhalí nesrovnalosti. Nezávisle na typu kontroly provedené na místě by měl navíc žadatel v případě shledání nesrovnalostí obdržet kopii zprávy.
(23)
Aby byly účinně chráněny finanční zájmy Unie, je třeba přijmout přiměřená opatření pro boj proti nesrovnalostem a podvodům.
(24)
Je třeba stanovit snížení a vyloučení na základě zásady proporcionality a zároveň zohlednit zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci, jakož i s mimořádnými okolnostmi a přírodními katastrofami. Tato snížení a vyloučení by měla odrážet závažnost nesrovnalosti a sahat až po úplné vyloučení z jednoho nebo více režimů podpor ve prospěch místních produkcí po stanovené období.
(25)
Obecně by nemělo být uplatněno žádné snížení nebo vyloučení, pokud žadatelé o podporu předložili věcně správné informace nebo pokud mohou jinak prokázat, že nepochybili.
(26)
Na žadatele, který příslušným vnitrostátním orgánům kdykoli oznámí, že jeho žádosti o podporu jsou nesprávné, by se nemělo uplatnit snížení ani vyloučení, ať už je důvod nesprávnosti jakýkoliv, pokud nebyl dotyčný žadatel informován o úmyslu příslušného orgánu provést kontrolu na místě a pokud tento orgán žadatele již neinformoval o nesrovnalostech zjištěných v žádosti. To by rovněž mělo platit pro nesprávné údaje obsažené v počítačové databázi.
(27)
Pokud se vůči jednomu žadateli o podporu použije více snížení, měla by být použita nezávisle na sobě. Navíc je třeba, aby se snížení a vyloučení stanovená v tomto nařízení použila, aniž jsou dotčeny jiné sankce stanovené jinými předpisy Unie či vnitrostátními právními předpisy.
(28)
Pokud žadatelé o podporu z důvodu případu vyšší moci nebo mimořádných okolností nejsou schopni splnit povinnosti stanovené v prováděcích předpisech k programům, neměli by ztratit nárok na podporu. Je třeba blíže určit, jaké okolnosti mohou příslušné orgány považovat za mimořádné.
(29)
Aby se zajistilo jednotné uplatňování zásady dobré víry v celé Unii, pokud jsou neoprávněně vyplacené částky navráceny, měly by být stanoveny podmínky, za nichž se lze na tuto zásadu odvolat, aniž je dotčeno zacházení s dotyčnými výdaji v souvislosti s účetní závěrkou.
(30)
Postupy pro změnu podpůrných programů je třeba zjednodušit s cílem zajistit pružnější a hladší přizpůsobování programu skutečným podmínkám režimu zásobování a místní zemědělské produkce. Z tohoto důvodu je nezbytné odložit o dva měsíce termín pro předložení ročních změn tak, aby byl sladěn s termínem stanoveným v čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 pro předkládání výročních zpráv o provádění. Významné změny je však třeba předložit včas Komisi, aby je Komise mohla důkladně vyhodnotit a aby rozhodnutí o schválení mohlo být učiněno do dne použitelnosti těchto změn.
(31)
Řecko by mělo Komisi předložit všechny informace o provádění programu, jež jsou nezbytné pro zajištění jeho řádného sledování v průběhu času. Z tohoto důvodu je nutno stanovit minimální soubor společných ukazatelů výkonnosti a obsah a lhůty pro pravidelná sdělení a statistiku týkající se zvláštního režimu zásobování a opatření na podporu místní produkce, jakož i pro výroční zprávy o provádění. S cílem umožnit oznamování spolehlivějších údajů o zvláštním režimu zásobování by měla být zavedena další lhůta pro předání konečných ročních údajů. Z téhož důvodu by lhůta pro oznámení žádostí o podporu týkajících se podpory místní produkce měla být odložena o jeden měsíc.
(32)
Všechna oznámení, která předkládají členské státy Komisi a která jsou nezbytná pro dobré fungování režimu, by měla být činěna v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 792/2009 (7).
(33)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ZVLÁŠTNÍ REŽIM ZÁSOBOVÁNÍ
ODDÍL 1
Předběžné odhady dodávek
Článek 1
Předmět a změny předběžných odhadů dodávek
Předběžné odhady dodávek, které má sestavit Řecko podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013, stanoví množství základních produktů potřebná ke splnění požadavků na zásobování menších ostrovů v Egejském moři (dále jen „menší ostrovy“) na každý kalendářní rok.
Řecko může svůj předběžný odhad dodávek změnit. Pro tyto změny se použije článek 32 tohoto nařízení obdobně.
ODDÍL 2
Fungování režimu zásobování
Článek 2
Stanovení a poskytnutí podpory
1. Pro účely čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013 určí Řecko v rámci programu výši podpory poskytované pro každý produkt pro vyvážení odlehlosti, ostrovní povahy a vzdálené polohy, přičemž zohlední:
a)
specifické potřeby menších ostrovů a předepsané požadavky na jakost;
b)
tradiční obchodní toky mezi přístavy v kontinentálním Řecku a ostrovy v Egejském moři a mezi těmito ostrovy;
c)
hospodářskou stránku navrhované podpory;
d)
případně potřebu nebránit možnému rozvoji místních produktů;
e)
pokud jde o zvláštní vícenáklady spojené s dopravou, překládku při přepravě zboží na menší ostrovy;
f)
pokud jde o zvláštní vícenáklady související s místním zpracováním, malý rozsah trhu a potřebu zajistit bezpečnost zásobování zbožím dotyčných malých ostrovů.
2. Podpora se neposkytuje na zásobování menšího ostrova produkty, které již byly zvýhodněny podle zvláštního režimu zásobování na jiném menším ostrově.
Článek 3
Osvědčení o podpoře a platba
1. Podpora se poskytne po předložení zcela využitého osvědčení (dále nazvaného „osvědčení o podpoře“).
Předložení osvědčení o podpoře orgánům příslušným pro provádění plateb platí jako žádost o podporu. Kromě případů vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek musí být osvědčení předloženo do třiceti dnů ode dne, kdy bylo započteno. V případě překročení této lhůty je výše podpory snížena o 5 % za každý den překročení.
Podpora je vyplácena příslušnými orgány ve lhůtě devadesáti dnů počínaje dnem podání využitého osvědčení s výjimkou následujících případů:
a)
vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek;
b)
pokud bylo zahájeno správní šetření týkající se existence nároku na podporu; v takovém případě se platba uskuteční až po uznání nároku na podporu.
2. Osvědčení o podpoře se vyhotoví na základě vzoru dovozní licence uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 376/2008.
Ustanovení čl. 7 odst. 5, článků 12, 14, 16, 17, 18, 20, 22, 25, 26, 28, 32 a 35 až 40 nařízení (ES) č. 376/2008 se použijí obdobně, aniž je dotčeno toto nařízení.
3. Slova „osvědčení o podpoře“ se vytisknou nebo natisknou razítkem do kolonky 20 osvědčení (zvláštní podmínky).
4. Kolonky 7 a 8 osvědčení se zcela přeškrtnou.
5. Do kolonky 12 osvědčení o podpoře se uvede poslední den platnosti.
6. Výše použitelné podpory odpovídá částce platné v den podání žádosti o osvědčení o podpoře.
7. Osvědčení o podpoře vydává příslušný orgán v mezích předběžných odhadů dodávek na žádost zúčastněných stran.
Článek 4
Převedení prospěchu na konečného uživatele
Pro účely čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013 přijmou příslušné orgány veškerá opatření vhodná pro kontrolu, že prospěch byl skutečně převeden na koncového uživatele. Za tímto účelem mohou posoudit obchodní marže a ceny užívané různými zúčastněnými hospodářskými subjekty.
Opatření uvedená v prvním pododstavci, a zejména kontrolní body pro posouzení dopadu podpory, jakož i jejich případné změny se sdělují Komisi v rámci výroční zprávy o provádění stanovené v čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013.
Článek 5
Rejstřík hospodářských subjektů
1. Aby byly způsobilé pro zápis do rejstříku uvedeného v čl. 11 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 229/2013, zavážou se hospodářské subjekty:
a)
sdělovat příslušným orgánům na jejich žádost veškeré relevantní informace o vykonávaných obchodních činnostech, zejména v oblasti cen a stanovených ziskových marží;
b)
jednat pouze svým jménem a na svůj účet;
c)
předkládat žádosti o osvědčení odpovídající jejich skutečným kapacitám odbytu příslušných produktů, přičemž tyto kapacity je nutno doložit odkazem na objektivní skutečnosti;
d)
zdržet se jakéhokoliv jednání, které by mohlo vyvolat umělý nedostatek produktů, nebo uvádění dostupných produktů na trh za uměle nízké ceny;
e)
zajistit ke spokojenosti příslušných orgánů a u příležitosti odbytu zemědělských produktů na menších ostrovech, že se výhoda přenese až na konečného uživatele.
2. Hospodářské subjekty, které mají v úmyslu zasílat do ostatních částí Unie či vyvážet do třetích zemí nezpracované, zpracované či balené produkty za podmínek stanovených v článku 11, musí při předkládání své žádosti o zápis do rejstříku či následně tento svůj záměr oznámit a případně uvést umístění balicího závodu.
3. Zpracovatelé, kteří mají v úmyslu vyvážet do třetích zemí či zasílat do ostatních částí Unie zpracované produkty za podmínek stanovených v článku 11 nebo 12, musí při předkládání své žádosti o zápis do rejstříku či následně tento svůj záměr oznámit, uvést umístění zpracovatelských zařízení a případně poskytnout analytické seznamy zpracovaných produktů.
Článek 6
Doklady předkládané hospodářskými subjekty a platnost osvědčení o podpoře
1. Příslušné orgány přijímají žádosti o osvědčení o podpoře předkládané hospodářskými subjekty pro každou zásilku za předpokladu, že je k nim připojen originál nebo ověřená kopie nákupní faktury.
Nákupní faktura, konosament či letecký nákladní list musí být vystaveny na jméno žadatele o licenci nebo o osvědčení.
2. Doba platnosti osvědčení je 45 dní. Tuto dobu platnosti může příslušný orgán ve zvláštních případech prodloužit z důvodu závažných a nepředvídatelných obtíží ovlivňujících dobu přepravy, aniž by však byla překročena lhůta dvou měsíců od data vydání osvědčení.
Článek 7
Předkládání osvědčení a zboží
1. Pokud jde o produkty, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, předkládají se osvědčení o podpoře příslušným orgánům nejpozději patnáct pracovních dnů od data povolení k vykládce zboží. Příslušné orgány mohou tuto maximální lhůtu zkrátit.
2. Zboží se předkládá volně ložené nebo v oddělených šaržích v souladu s předloženým osvědčením.
Článek 8
Jakost produktů
Soulad produktů s požadavky uvedenými v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 musí být prověřen podle stávajících norem a zvyklostí Unie nejpozději při jejich prvním uvedení na trh.
Pokud se shledá, že produkt nesplňuje požadavky uvedené v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013, odebere se výhoda zvláštního režimu zásobování a odpovídající množství se znovu připíše do předběžného odhadu dodávek.
Podpora poskytnutá v souladu s článkem 3 tohoto nařízení bude vrácena.
Článek 9
Významné navýšení žádostí o osvědčení o podpoře
1. V případě, kdy se při výkonu předběžného odhadu dodávek u daného produktu významně navýší počet žádostí o osvědčení o podpoře a kdy by toto navýšení mohlo ohrozit realizaci jednoho nebo více cílů zvláštního režimu dodávek, přijme Řecko s ohledem na dostupnost a požadavky prioritních odvětví po poradě s dotyčnými orgány veškerá potřebná opatření pro zajištění zásobování menších ostrovů základními produkty.
2. Pokud se po konzultaci s dotyčnými orgány Řecko rozhodne uplatňovat omezení na vydávání osvědčení, uplatní příslušné orgány jednotné procento snížení na všechny dosud projednávané žádosti.
Článek 10
Stanovení maximálního množství na žádost o osvědčení
Pokud je to nezbytně nutné pro zabránění narušením trhu menších ostrovů nebo spekulativním praktikám, které by mohly vážně narušit hladké fungování zvláštního režimu zásobování, mohou příslušné orgány stanovit maximální množství na žádost o osvědčení.
O případech použití tohoto článku příslušné orgány neprodleně informují Komisi.
Oznamování podle tohoto článku se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
ODDÍL 3
Vývoz a zasílání
Článek 11
Podmínky vývozu či zasílání
1. Vývoz a zasílání nezpracovaných produktů zvýhodněných zvláštním režimem zásobování nebo balených či zpracovaných produktů obsahujících produkty zvýhodněné zvláštním režimem zásobování podléhá požadavkům stanoveným v odstavcích 2 a 3.
2. Množství produktů, na která byla použita podpora a která byla vyvezena či zaslána, budou znovu zapsána do předběžného odhadu dodávek a poskytnutá podpora bude vrácena vývozcem či zasilatelem nejpozději při vývozu či zaslání.
Tyto produkty nesmí být zaslány či vyvezeny, pokud se neuskutečnilo vrácení uvedené v prvním pododstavci.
V případě, kdy není možné stanovit výši poskytnuté podpory, budou se produkty považovat za produkty, které obdržely nejvyšší podporu stanovenou Unií pro tyto produkty za období posledních šesti měsíců předcházejících dni předložení žádosti o vývoz či zaslání.
Na uvedené produkty se může vztahovat vývozní náhrada, pokud budou splněny podmínky stanovené pro její poskytnutí.
3. Příslušné orgány povolí vývoz nebo zasílání zpracovaných produktů v jiných množstvích, než která jsou uvedena v odstavci 2 a v článku 12, pouze tehdy, pokud zpracovatel či vývozce doloží, že dotyčné produkty neobsahují suroviny uvedené na trh podle zvláštního režimu zásobování.
Příslušné orgány povolí zpětný vývoz nebo zpětné zaslání nezpracovaných produktů nebo balených produktů jiných než produktů stanovených v odstavci 2 pouze tehdy, pokud odesílatel prokáže, že se na tyto produkty nevztahoval zvláštní režim zásobování.
Příslušné orgány vykonávají náležité kontroly, aby ověřily správnost osvědčení uvedených v prvním a druhém pododstavci, a případně odeberou výhodu.
Článek 12
Tradiční vývozy a tradiční zásilky zpracovaných produktů
1. Zpracovatelé, kteří v souladu s čl. 5 odst. 3 projevili svůj záměr vyvážet nebo zasílat v rámci tradičních obchodních toků podle čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 zpracované produkty obsahující suroviny, na které se vztahoval zvláštní režim zásobování, tak mohou učinit v rámci ročních množstevních limitů uvedených v příloze I tohoto nařízení. Aby příslušné orgány zajistily, že operace nepřekročí uvedená roční množství, vystavují potřebná povolení.
2. Vývoz produktů uvedených v odstavci 1 nepodléhá předložení vývozní licence.
ODDÍL 4
Správa, kontrola a sledování
Článek 13
Kontroly
1. Administrativní kontroly prováděné při vstupu, vývozu a zasílání zemědělských produktů jsou úplné a zahrnují křížové kontroly s doklady uvedenými v čl. 6 odst. 1.
2. Fyzické kontroly prováděné na menších ostrovech při vstupu, vývozu a zasílání zemědělských produktů musí zahrnovat reprezentativní vzorek nejméně 5 % osvědčení předložených v souladu s článkem 7.
Na tyto fyzické kontroly se nařízení Komise (ES) č. 1276/2008 (8) použije obdobně.
Ve zvláštních případech může Komise požádat o použití jiné procentuální výše fyzické kontroly.
Článek 14
Vnitrostátní předpisy pro správu a kontrolu
Příslušné orgány přijmou doplňující předpisy pro správu a okamžitou kontrolu zvláštních režimů zásobování.
Na žádost Komise musí informovat Komisi o všech opatřeních, která hodlají provádět podle prvního pododstavce.
KAPITOLA II
OPATŘENÍ NA PODPORU MÍSTNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKCE
ODDÍL 1
Výše podpory a žádosti o podporu
Článek 15
Výše podpory
1. Částka podpory poskytnuté podle opatření na podpoření místní zemědělské produkce v souladu s kapitolou IV nařízení (EU) č. 229/2013 je v rámci stropů stanovených v článku 18 uvedeného nařízení.
2. Podmínky poskytnutí podpory, zemědělská produkce a dotyčné částky jsou stanoveny v programu schváleném v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013.
Článek 16
Předkládání žádostí
Žádosti o podporu na jeden kalendářní rok se podávají na úřadě určeném příslušnými orgány Řecka v souladu se vzory, které příslušné úřady vyhotovily, a ve lhůtách, které stanovily. Tyto lhůty se určí tak, aby umožňovaly provést nezbytné kontroly na místě, a nemohou přesáhnout 28. únor následujícího kalendářního roku.
Článek 17
Oprava zjevných chyb
Při zjevné chybě uznané příslušným orgánem lze žádost o podporu opravit kdykoliv po jejím předložení.
Článek 18
Pozdní podání žádostí
Vyjma případů vyšší moci nebo mimořádných okolností vede podání žádosti po konečném datu stanoveném v souladu s článkem 16 ke snížení za každý pracovní den o 1 % částek, na které by měl žadatel o podporu nárok, kdyby byla žádost podána ve stanovené lhůtě. Žádost podaná více než 25 kalendářních dnů po termínu se považuje za nepřípustnou.
Článek 19
Zpětvzetí žádostí o podporu
1. Žádost o podporu může být kdykoli zcela nebo částečně vzata zpět.
Pokud však již příslušný orgán informoval žadatele o podporu o nesrovnalostech, které jsou v žádosti obsaženy, nebo pokud jej upozornil na svůj záměr provést kontrolu na místě a pokud tato kontrola odhalí nesprávnosti, není zpětvzetí povoleno pro části žádosti o podporu, jichž se uvedené nesrovnalosti týkají.
2. Zpětvzetí provedená na základě odstavce 1 vrací žadatele do postavení, v němž se nacházel před podáním žádosti o podporu nebo části dotyčné žádosti o podporu.
3. Nejpozději 31. března každého roku bude provedena analýza žádostí o podporu vzatých zpět za předchozí kalendářní rok, aby se na místní úrovni zjistily hlavní příčiny a potenciální trendy.
ODDÍL 2
Kontroly
Článek 20
Obecné zásady
Ověřování se provádí prostřednictvím správních kontrol a kontrol na místě.
Správní kontroly jsou úplné a zahrnují mimo jiné křížové kontroly údajů z integrovaného administrativního a kontrolního systému stanoveného v hlavě V kapitole II, hlavě VI kapitole II a článcích 47, 61 a čl. 102 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (9).
Na základě analýzy rizik podle čl. 22 odst. 1 tohoto nařízení provádějí příslušné orgány kontroly na místě minimálně u 5 % žádostí o podporu. Vzorek musí zároveň představovat minimálně 5 % z množství, na něž se vztahuje podpora.
Ve všech vhodných případech Řecko použije integrovaný administrativní a kontrolní systém.
Článek 21
Kontroly na místě
1. Kontroly na místě se provádějí bez ohlášení. Pokud to nepoškodí cíl kontroly, lze provést předchozí ohlášení omezené na nejnutnější minimum. Toto předchozí ohlášení nelze s výjimkou řádně odůvodněných případů provést dříve než 48 hodin před zahájením kontroly.
2. Kontroly na místě stanovené v tomto oddíle se případně provádějí společně s ostatními kontrolami stanovenými právními předpisy Unie.
3. Dotyčná žádost nebo žádosti o podporu jsou zamítnuty, pokud žadatelé o podporu nebo jejich zástupci brání provedení kontroly na místě.
Článek 22
Výběr žadatelů o podporu, na které se mají vztahovat kontroly na místě
1. Žadatelé o podporu podrobení kontrolám na místě jsou vybíráni příslušným orgánem na základě analýzy rizik, jakož i reprezentativnosti podaných žádostí o podporu. Analýza rizik případně zohledňuje:
a)
výši podpory;
b)
počet zemědělských pozemků a rozlohu a případně počet zvířat, která jsou předmětem žádosti o podporu, nebo produkované, přepravované a zpracovávané množství či množství uváděné na trh;
c)
změny ve srovnání s předchozím rokem;
d)
výsledky kontrol uskutečněných v průběhu předchozích let;
e)
další parametry, které stanoví Řecko.
Pro zajištění reprezentativnosti vybere Řecko namátkou 20 % až 25 % z minimálního počtu žadatelů o podporu, kteří mají být podrobeni kontrole na místě.
2. Příslušný orgán vede záznamy o důvodech, proč byli ke kontrole na místě vybráni konkrétní žadatelé o podporu. Osoba pověřená provedením kontroly na místě je o uvedených důvodech informována před zahájením kontroly.
Článek 23
Kontrolní zpráva
1. Každá kontrola na místě je předmětem kontrolní zprávy, kde jsou přesně popsány jednotlivé prvky kontroly. Tato zpráva obsahuje zejména:
a)
kontrolované režimy podpor a žádosti;
b)
přítomné osoby;
c)
kontrolované zemědělské pozemky, měřené zemědělské pozemky a výsledky měření každého měřeného pozemku, jakož i použité techniky měření;
d)
počet zvířat každého zjištěného druhu a případně čísla ušních značek, zápisy do rejstříku a počítačové databáze skotu a ověřené průkazné doklady, jakož i výsledky kontrol a případně zvláštních pozorování zvířat či jejich identifikačního kódu;
e)
kontrolovaná produkovaná, dopravená a zpracovaná množství či množství uvedená na trh;
f)
zda byl žadatel o podporu zpraven o kontrole předem, a pokud ano, jaká byla lhůta pro předběžné upozornění;
g)
jakékoli další kontrolní opatření, které bylo provedeno.
2. Žadatelé o podporu nebo jejich zástupci mají možnost zprávu podepsat, aby prokázali svoji přítomnost během kontroly, a připojit své připomínky. Při shledání nesrovnalostí obdrží žadatel o podporu kopii kontrolní zprávy.
Pokud je kontrola na místě provedena pomocí dálkového průzkumu Země, může Řecko rozhodnout v případě, že kontrola pomocí dálkového průzkumu Země neobjevila žádnou nesrovnalost, neposkytnout žadatelům o podporu či jejich zástupcům možnost kontrolní zprávu podepsat.
ODDÍL 3
Snížení a vyloučení a neoprávněně vyplacené částky
Článek 24
Snížení a vyloučení
V případě rozdílu mezi informacemi uvedenými v žádostech o podporu a zjištěními shledanými kontrolami stanovenými v oddíle 2 použije Řecko snížení a vyloučení z podpory. Tato snížení a vyloučení musejí být účinná, přiměřená a odrazující.
Článek 25
Výjimky z používání snížení a vyloučení
1. Snížení a vyloučení stanovená v článku 24 se nepoužijí, pokud žadatel o podporu předložil správné faktické údaje nebo může jakýmkoliv dalším způsobem prokázat, že nepochybil.
2. Snížení a vyloučení se nepoužijí, pokud jde o ty části žádosti o podporu, které žadatel o podporu písemně příslušnému orgánu označil za nesprávné nebo které se nesprávnými staly po podání žádosti, za podmínky, že žadatel o podporu nebyl zpraven o úmyslu příslušného orgánu vykonat kontrolu na místě a nebyl příslušným orgánem informován o nesrovnalostech zjištěných v jeho žádosti.
Na základě informací poskytnutých žadatelem o podporu tak, jak je uvedeno v prvním pododstavci, je žádost opravena, aby odrážela skutečný stav věci.
Článek 26
Odebrání neoprávněně vyplacených částek a sankce
1. V případě neoprávněné platby se přiměřeně použije článek 80 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (10).
2. Pokud neoprávněná platba vyplývá z nepravdivých prohlášení, nepravdivých dokladů nebo hrubé nedbalosti na straně žadatele o podporu, uloží se pokuta ve výši neoprávněně vyplacené částky zvýšené o úrok vypočítaný podle čl. 80 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
Článek 27
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
V případech vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se přiměřeně použije článek 75 nařízení (ES) č. 1122/2009.
KAPITOLA III
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Výplata podpor
Po ověření žádostí o podporu a průkazných dokladů a stanovení výše podpor podle podpůrného programu uvedeného v kapitole II nařízení (EU) č. 229/2013 vyplácejí příslušné orgány podporu za jeden kalendářní rok:
a)
v případě zvláštního režimu zásobování a opatření podle článku 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 178/2014 během celého roku;
b)
v případě přímých plateb v souladu s článkem 75 nařízení (EU) č. 1306/2013;
c)
v případě ostatních plateb během období od 16. října běžného roku do 30. června roku následujícího.
Článek 29
Ukazatele výkonnosti
Každý rok oznámí Řecko Komisi alespoň údaje týkající se ukazatelů výkonnosti podle přílohy II.
Tyto údaje se oznamují v rámci výroční zprávy o provádění podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013.
Článek 30
Oznamování
1. Pokud jde o zvláštní režim zásobování, oznamují příslušné orgány Komisi nejpozději poslední den v měsíci následujícím po konci každého čtvrtletí tyto k onomu dni dostupné údaje týkající se úkonů provedených v předchozích měsíců ve vztahu k bilanci dodávek referenčního kalendářního roku v členění dle produktu a kódu KN a případně dle jednotlivých míst určení:
a)
množství v členění podle toho, zda jsou odesílána z kontinentálního Řecka nebo jiných ostrovů;
b)
částku podpory a skutečně vyplacené částky na každý produkt;
c)
množství, na která nebyla využita osvědčení o podpoře;
d)
veškerá množství vyvezená do třetích zemí nebo odeslaná do ostatních částí Unie po zpracování v souladu s článkem 11;
e)
převody v rámci celkového množství u dané kategorie produktů a změny předběžných odhadů dodávek během období;
f)
použitelný zůstatek a procento využití.
Údaje uvedené v prvním pododstavci jsou poskytovány na základě využitých osvědčení. Konečné údaje v následném oznámení vztahující se k bilanci dodávek každého kalendářního roku musí být oznámeny Komisi nejpozději do 31. května následujícího roku.
2. Pokud jde o podporu místní produkce, sdělí Řecko Komisi:
a)
nejpozději do 30. dubna každého roku obdržené žádosti o podporu a příslušné částky za předchozí kalendářní rok;
b)
nejpozději do 31. července každého roku definitivně způsobilé žádosti o podporu a příslušné částky za předchozí kalendářní rok.
3. Oznamování podle tohoto článku se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
4. Oznamování podle čl. 20 odst. 1 nařízení (EU) č. 229/2013 se rovněž provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
Článek 31
Zpráva
1. Zpráva podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 obsahuje mimo jiné:
a)
případné významné změny sociálně-ekonomického a zemědělského prostředí;
b)
souhrn dostupných materiálních a finančních údajů týkajících se provádění každého opatření doprovázený analýzou těchto údajů a v případě potřeby prezentaci a rozbor hospodářského odvětví, na které se toto opatření vztahuje;
c)
stav provádění opatření a priorit ve vztahu k jejich specifickým a obecným cílům ke dni předložení zprávy a s vyčíslením ukazatelů;
d)
stručný výčet podstatných obtíží zjištěných při správě a provádění opatření, včetně závěrů analýzy uvedené v čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení;
e)
přezkoumání výsledků všech opatření s ohledem na jejich vzájemné vazby;
f)
u zvláštního režimu zásobování:
i)
údaje a analýzu týkající se vývoje cen a dopadu takto poskytnuté výhody, jakož i přijatá opatření a kontroly uskutečněné pro zajištění tohoto dopadu v souladu s článkem 4 tohoto nařízení,
ii)
vzhledem k ostatním dostupným podporám analýzu proporcionality této podpory ve vztahu k vícenákladům na dopravu na menší ostrovy a k použitým cenám, jakož i v případě produktů určených ke zpracování nebo jako zemědělské vstupy vícenáklady spojené s ostrovní povahou a vzdálenou polohou;
g)
udání stupně realizace cílů každého z opatření stanovených v programu na základě objektivně měřitelných ukazatelů;
h)
údaje o ročních odhadech dodávek menších ostrovů, mimo jiné pokud jde o spotřebu, vývoj počtu hospodářských zvířat, produkci a obchod;
i)
údaje týkající se částek skutečně poskytnutých na základě kritérií stanovených Řeckem na provádění činností programu, například počet způsobilých producentů, počet zvířat a plochy, na které byly částky vyplaceny, nebo počet dotčených zemědělských podniků;
j)
informace o finančním provádění každé činnosti obsažené v programu;
k)
statistické údaje týkající se kontrol uskutečněných příslušnými orgány a případně uložených sankcí;
l)
připomínky Řecka k provádění programu;
m)
roční údaje o ukazatelích výkonnosti podle článku 29 tohoto nařízení.
2. Zpráva podle odstavce 1 se předkládá Komisi v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
Článek 32
Změna programu
1. Změny, které mají být provedeny u podpůrného programu uvedeného v kapitole II nařízení (EU) č. 229/2013, jsou předkládány ke schválení Komisi a musejí být řádně odůvodněny, přičemž se zejména uvedou:
a)
důvody případných potíží při provádění, které odůvodňují změnu programu;
b)
očekávané účinky změny;
c)
důsledky pro financování a ověřování závazků.
S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností předkládá Řecko návrhy na změny programu pouze jednou za kalendářní rok. Tyto návrhy na změny musí Komise obdržet nejpozději 30. září každého roku.
Nevyjádří-li Komise nesouhlas s navrhovanými změnami, budou tyto změny použitelné od 1. ledna roku následujícího po roku, ve kterém byly oznámeny.
Takovéto změny se mohou použít dříve, pokud Komise Řecku před datem uvedeným ve třetím pododstavci písemně potvrdí, že oznámené změny jsou v souladu s právními předpisy Unie.
Pokud oznámená změna není v souladu s právními předpisy Unie, informuje Komise Řecko před datem uvedeným ve třetím pododstavci, že oznámená změna se nepoužije, dokud Komise neobdrží změnu, kterou lze označit za odpovídající právním předpisům Unie.
2. Odchylně od odstavce 1 vyhodnocuje Komise zvlášť následující změny navržené Řeckem a rozhoduje o jejich schválení postupem podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013, a to nejpozději do čtyř měsíců od jejich podání:
a)
zavedení do podpůrného programu nových kategorií produktů, které mají být podpořeny v rámci zvláštního režimu zásobování, nebo nových opatření na podporu místní zemědělské produkce; a
b)
zvýšení již schválené jednotkové částky podpor pro každé existující opatření o více než 50 % částky použitelné v době podání návrhu na změnu.
Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 1, může Řecko předkládat návrhy na změny stanovené v tomto odstavci jednou za kalendářní rok. Návrhy na změny uvedené v tomto odstavci musí být Komisi doručeny nejpozději 31. července roku předcházejícího před rokem jejich použití.
Takto schválená změna se použije od 1. ledna roku následujícího po roce, v němž došlo k předložení návrhu na změnu, nebo od data výslovně uvedeného v rozhodnutí o schválení.
3. Řecko je oprávněno provádět následující změny, aniž by muselo dodržet postup popsaný v odstavci 1, za předpokladu, že tyto změny sdělí Komisi:
a)
pokud jde o předběžné odhady dodávek, změny jednotlivých výší podpor až do 20 % nebo změny množství produktů, na něž se může vztahovat bilance dodávek, a tím změny celkové částky podpory přidělené každé řadě produktů;
b)
pokud jde o všechna opatření, přizpůsobení finančního příspěvku až do výše 20 % pro každé jednotlivé opatření, aniž jsou dotčeny finanční stropy podle článku 18 nařízení (EU) č. 229/2013 a za podmínky, že taková přizpůsobení jsou oznámena nejpozději do 30. dubna roku následujícího po kalendářním roce, k němuž se změněný finanční příspěvek vztahuje; a
c)
změny provedené na základě změn kódů a popisů uvedených v nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (11), které slouží k identifikaci produktů, jimž je poskytována podpora, pokud tyto změny neobnášejí žádnou modifikaci samotných produktů.
4. Změny uvedené v odstavci 3 se nepoužijí před datem jejich doručení Komisi. Musí být řádně vysvětleny a odůvodněny a mohou se zavést jenom jednou ročně s výjimkou těchto případů:
a)
vyšší moc nebo mimořádné okolnosti;
b)
změna množství produktů, na která se vztahuje režim zásobování;
c)
změny na základě změn kódů a popisů uvedených v nařízení (EHS) č. 2658/87.
5. Pro účely tohoto článku se rozumí:
a)
„opatřením“ seskupování režimů podpory a opatření nezbytných k dosažení jednoho nebo více cílů stanovených programem odpovídající položce, pro kterou je definován finanční příděl v tabulce financování uvedené v čl. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 229/2013;
b)
„kategorií produktů“ všechny produkty, které sdílejí první dvě místa kódu KN podle nařízení (EHS) č. 2658/87.
6. Oznamování podle tohoto článku se provádí v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009.
Článek 33
Snížení záloh
Aniž jsou dotčena obecná pravidla rozpočtové kázně, jsou-li údaje předávané Komisi Řeckem podle článků 30 a 31 neúplné nebo není-li dodržena lhůta pro jejich předání, může Komise přistoupit k dočasnému a paušálnímu snížení záloh na zaúčtované zemědělské výdaje.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. února 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 181/2014,
20. veebruar 2014,
milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks) rakenduseeskirjad
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2, artiklit 7, artikli 11 lõiget 3, artikli 12 lõiget 2, artiklit 13, artikli 14 lõike 1 teist lõiku ja artikli 15 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EL) nr 229/2013 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (2). Määrusega (EL) nr 229/2013 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Selleks et tagada korra sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks selliste õigusaktidega võtta vastu eeskirjad. Uued eeskirjad peaksid asendama komisjoni määruse (EÜ) nr 1914/2006 (3) rakenduseeskirjad. Kõnealune määrus tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 178/2014 (4).
(2)
Tuleks sätestada eeskirjad erikorra alusel tarnitavate toodete toetuse suuruse kindlaksmääramiseks. Selliste eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tarnimisega seotud lisakulu, mis tuleneb nende eraldatusest ja saarelisest asendist ning mis seab need oluliselt ebasoodsamasse olukorda.
(3)
Erikorra alusel tarnitavate toodetega seotud abikava haldamisel tuleks impordilitsentsi vormi kasutades aluseks võtta sertifikaat (edaspidi „toetussertifikaat”).
(4)
Tarnimise erikorra rakendamiseks on vaja toetussertifikaadi väljaandmist käsitlevaid eeskirju, millega kehtestatakse erand tavapärastest eeskirjadest, mida kohaldatakse impordilitsentside suhtes vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 376/2008 (5).
(5)
Tarnimise erikorra rakendamisel peaks olema kaks eesmärki. Esiteks tuleks sellega tagada sertifikaatide kiire väljaandmine, kaotades eelkõige eelneva tagatise esitamise nõude kõikidel juhtudel, ja toodete tarnimiseks ettenähtud toetuse kiire maksmine. Teiseks tuleks sellega tagada tegevuse kontroll ja järelevalve ning varustada haldusasutusi kavandatud eesmärkide saavutamise kindlakstegemiseks vajalike vahenditega. Need eesmärgid on selleks, et tagada teatavate põllumajandustoodete korrapärane tarnimine ning leevendada Egeuse mere väikesaarte geograafilisest asukohast tingitud mõjusid, kindlustades kavast tulenevate soodustuste jõudmise etappi, mille käigus viiakse lõpptarbija jaoks ettenähtud tooted turule.
(6)
Tarnimise erikorra haldamise eeskirjadega tuleks tagada, et registrisse kantud ettevõtjad saavad prognoositavas tarnebilansis sätestatud koguste raames sertifikaadi toodete ja koguste jaoks, mis on seotud kõnealuste ettevõtjate enda arvel ja nimel tehtavate äritehingutega, kui nad esitavad tehingu ehtsust ning sertifikaadi taotluse nõuetekohasust kinnitavad dokumendid.
(7)
Tarnimise erikorra kohaselt tehtavate toimingute järelevalveks on muu hulgas vaja esitada tõendid sertifikaadi alusel toimuva tarne tegemise kohta lühikese aja jooksul ning keelata kõnealuse sertifikaadi omaniku õiguste ja kohustuste üleandmine.
(8)
Liidu toetusena antavad soodustused tuleb edasi anda nii, et need kajastuvad tootmiskuludes ja lõpptarbija makstavates hindades. Soodustuste tegelikku edasiandmist on vaja kontrollida.
(9)
Tuleks kehtestada kolmandatesse riikidesse tarnimise erikorraga hõlmatud toodete ekspordilubade ja järelevalve eeskirjad ning ülejäänud liitu lähetamise eeskirjad. Eelkõige tuleb kindaks määrata töödeldud toodete kogused, mida võib tavapäraselt eksportida või edasi saata.
(10)
Tarbijate kaitsmise ja ettevõtjate ärihuvide kaitsmise eesmärgil tuleks hiljemalt esmase turuleviimise ajal tarnimise erikorra kohaldamisalast välja arvata tooted, mis ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (6) artikli 28 tähenduses, ning võtta kõnealuse nõude mittetäitmise korral kohaseid meetmeid.
(11)
Kreeka pädevad asutused peaksid sätestama tarnimise erikorra rakendamiseks ja järelevalveks vajalikud üksikasjalikud halduseeskirjad.
(12)
Nimetatud korra rakendamise hindamiseks tuleks nõuda, et Kreeka pädevad asutused teavitavad korrapäraselt komisjoni.
(13)
Iga toetuskava puhul tuleks määratleda toetusetaotluse sisu ja dokumendid, mis on vaja lisada selle põhjendatuse hindamiseks.
(14)
Kui toetusetaotlustes on ilmseid vigu, peaks neid saama igal ajal parandada.
(15)
Toetusetaotluste esitamise ja parandamise tähtaegadest tuleks kinni pidada, et Kreeka ametiasutused saaksid kavandada ja seejärel teha kohalike toodete toetusetaotluste nõuetekohasuse tõhusat kontrolli. Seepärast tuleks kehtestada tähtajad, pärast mida esitatud taotlusi vastu ei võeta. Lisaks tuleks kohaldada vähendamist, et ergutada toetusetaotlejaid tähtaegadest kinni pidama.
(16)
Taotlejatel peaks olema õigus igal ajal oma kohalike toodete toetuse taotlused täielikult või osaliselt tagasi võtta, tingimusel et pädev asutus ei ole veel taotlejale teatanud toetusetaotluses sisalduvatest vigadest ega kohapealsest kontrollist, mille käigus avastatakse vead toetusetaotluse osal, mida tagasivõtmine mõjutab.
(17)
Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel hallatavaid toetuskavasid käsitlevate eeskirjade järgimist tuleks tõhusalt jälgida. Selleks ning ühtlase järelevalve taseme saavutamiseks kõikides liikmesriikides tuleks sätestada üksikasjalikult haldus- ja kohapealse kontrolli läbiviimise kriteeriumid ja tehnilised menetlused. Vajaduse korral peaks Kreeka püüdma ühendada käesoleva määruse alusel teostatavat kontrolli muude ELi õigusaktidega ettenähtud kontrolliga.
(18)
Tuleks kindlaks määrata eri toetuskavade alusel kohapeal kontrollitavate toetusetaotlejate miinimumarv.
(19)
Kohapealse kontrolli miinimummäära valim tuleks koostada osaliselt riskianalüüsi põhjal ja osaliselt juhuslikult. Tuleks täpsustada peamised riskianalüüsi puhul arvesse võetavad tegurid.
(20)
Kui avastatakse olulisi eeskirjade eiramisi, tuleks käesoleval ja järgmisel aastal suurendada kohapealse kontrollimise arvu, et saavutada asjaomaste toetusetaotluste nõuetekohasuse osas vastuvõetav kindlusaste.
(21)
Kohapealse kontrolli tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et inspektoritele teatatakse põhjused, miks asjaomastele toetusetaotlejatele on kohapealne kontroll määratud. Kreeka peaks pidama sellise teabe kohta arvestust.
(22)
Et võimaldada Kreeka ametiasutustel ja liidu pädevatel asutustel jälgida kohapeal tehtud kontrolli, tuleks koostada protokoll kontrollimise üksikasjade kohta. Toetusetaotlejale või tema esindajale tuleks anda võimalus protokollile alla kirjutada. Kaugseirekontrolli puhul peaks Kreekal olema lubatud näha selline õigus ette üksnes juhul, kui kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi. Olenemata tehtud kohapealse kontrolli liigist peaks toetusetaotleja eeskirjade eiramise avastamise korral saama protokolli koopia.
(23)
Liidu finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu.
(24)
Tuleks kehtestada vähendamised ja väljaarvamised, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning vääramatu jõu esinemisega, erandlike asjaoludega ja loodusõnnetustega seotud eriprobleeme. Kõnealused vähendamised ja väljaarvamised tuleks liigitada vastavalt eeskirjade eiramise tõsidusele ning näha vajaduse korral teatavaks ajaks ette täielik väljaarvamine ühest või mitmest kohalike toodete toetuskavast.
(25)
Üldjuhul ei tohiks vähendamisi ja väljaarvamisi kohaldada, kui toetusetaotleja on esitanud faktiliselt õiged andmed või kui ta muul viisil suudab tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.
(26)
Toetusetaotleja suhtes, kes mis tahes ajal teatab riigi pädevatele ametiasutustele vigu sisaldavatest toetusetaotlustest, ei tohiks andmete ebatäpsuse põhjusest olenemata kohaldada vähendamisi ega väljaarvamisi, juhul kui asjaomasele toetusetaotlejale ei ole teatatud pädeva asutuse kavatsusest teha kohapealne kontroll, ja tingimusel, et pädev asutus ei ole toetusetaotlejale veel teatanud tema taotluses avastatud mis tahes eeskirjade eiramisest. Samu reegleid tuleks kohaldada elektroonilises andmebaasis sisalduvate ebaõigete andmete puhul.
(27)
Kui ühe toetusetaotleja suhtes tuleb kohaldada mitut vähendamist, tuleks neid vähendamisi kohaldada üksteisest sõltumatult. Käesoleva määrusega ette nähtud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamine ei tohiks piirata muude liidu või siseriiklike sätetega kehtestatud täiendavate sanktsioonide kohaldamist.
(28)
Toetusetaotlejad, kes ei suuda täita valdkondade eeskirjades sätestatud kohustusi vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu, ei tohiks kaotada oma õigust saada toetust. Tuleks täpsustada, milliseid asjaolusid võib pädev asutus tunnistada erandlikeks asjaoludeks.
(29)
Hea usu põhimõtte ühetaolise kohaldamise tagamiseks kogu liidus tuleks alusetult makstud summade tagasinõudmise puhul sätestada tingimused, mille alusel võib tugineda kõnealusele põhimõttele, ilma et see piiraks asjaomaste kulude käsitlemist raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.
(30)
Toetusprogrammi muutmise korda on vaja lihtsustada, et tagada programmi paindlikum ja sujuvam kohandamine tarnimiskorra ja kohaliku põllumajandusliku tootmise tegelike tingimustega. Seepärast on vaja kahe kuu võrra pikendada iga-aastaste muudatuste esitamise tähtaega, nii et see oleks vastavuses määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 sätestatud tähtajaga rakendamise aastaaruannete esitamiseks. Suured muudatused tuleb komisjonile siiski esitada õigel ajal, et neid saaks põhjalikult hinnata ja võtta vastu heakskiitmisotsus nende muudatuste kohaldamise kuupäevaks.
(31)
Kreeka peaks esitama komisjonile kogu teabe, mis on seotud programmi rakendamisega ja vajalik nende muudatuste nõuetekohase järelevalve tagamiseks pikema aja jooksul. Seepärast on vaja kehtestada ühiste tulemusnäitajate miinimumpakett ning tarnimise erikorraga seotud korrapärase teabevahetuse sisu ja tähtajad ning meetmed kohaliku tootmise toetamiseks, samuti rakendamise aastaaruannete esitamiseks. Selleks et võimaldada edastada usaldusväärsemaid andmeid tarnimise erikorra kohta, tuleks kehtestada täiendav tähtaeg lõplike aastaandmete edastamiseks. Samal põhjusel tuleks ühe kuu võrra edasi lükata kohaliku tootmise toetamisega seotud toetusetaotlustest teatamise tähtaega.
(32)
Kõik liikmesriikide teatised komisjonile, mis on vajalikud süsteemi heaks toimimiseks, tuleks koostada vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (7).
(33)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
TARNIMISE ERIKORD
1. JAGU
Prognoositavad tarnebilansid
Artikkel 1
Prognoositavate tarnebilansside ese ja muutmine
Prognoositavates tarnebilanssides, mille Kreeka kehtestab vastavalt määruse (EL) nr 229/2013 artikli 8 lõikele 2, esitatakse iga kalendriaasta kohta oluliste toodete kogused, mida on vaja Egeuse mere väikesaarte (edaspidi „väikesaared”) tarnevajaduse rahuldamiseks.
Kreeka võib oma prognoositavat tarnebilanssi muuta. Käesoleva määruse artiklit 32 kohaldatakse kõnealuste muudatuste suhtes mutatis mutandis.
2. JAGU
Tarnimiskorra toimimine
Artikkel 2
Toetuse kindlaksmääramine ja andmine
1. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõike 1 kohaldamisel määrab Kreeka kava raames kindlaks eraldatud, saarelise või äärepoolseima asukoha hüvitamiseks iga toote eest makstava toetuse suuruse, võttes arvesse:
(a)
väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid;
(b)
tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka mandriosa sadamate ja Egeuse mere saarte sadamate vahel;
(c)
kavandatava toetuse majanduslikku külge;
(d)
vajadust mitte takistada kohalike toodete arendamist, kui see on asjakohane;
(e)
veo ja vahepealse ümberlaadimise täiendavaid erikulusid, mis kaasnevad kauba tarnimisega väikesaartele;
(f)
täiendavaid erikulusid, mis on tingitud kohalikust töötlemisest, väikesest turust ning vajadusest tagada kaupade turvaline tarne asjaomastele väikesaartele.
2. Toetust ei anta selliste toodete tarnimiseks väikesaarele, mille suhtes on juba kohaldatud tarnimise erikorra soodustusi mõnel muul väikesaarel.
Artikkel 3
Toetussertifikaat ja maksmine
1. Toetust makstakse täielikult kasutatud sertifikaadi (edaspidi „toetussertifikaat”) esitamisel.
Toetussertifikaadi esitamine makseid teostavale asutusele on samaväärne toetuse taotlemisega. Sertifikaadid esitatakse 30 päeva jooksul alates sellega seotud koguste kvoodi hulka arvamise kuupäevast, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral. Kõnealuse tähtaja ületamise korral vähendatakse toetust 5 % iga viivitatud päeva kohta.
Pädevad asutused maksavad toetuse välja hiljemalt 90. päeval pärast kasutatud sertifikaadi esitamise kuupäeva, välja arvatud järgmistel juhtudel:
(a)
vääramatu jõud või erakorralised ilmastikuolud;
(b)
kui toetuse saamise õiguse kohta on algatatud haldusjuurdlus; sel juhul makstakse toetus välja alles pärast toetuse saamise õiguse kinnitamist.
2. Toetussertifikaadid koostatakse määruse (EÜ) nr 376/2008 I lisas esitatud impordilitsentsi näidise järgi.
Määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 7 lõiget 5, artikleid 12, 14, 16, 17, 18, 20, 22, 25, 26, 28, 32 ja 35-40 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.
3. Sertifikaadi lahtrisse 20 („Eriandmed”) trükitakse või lüüakse templiga märge „toetussertifikaat”.
4. Sertifikaadi lahtrid 7 ja 8 kriipsutatakse läbi.
5. Toetussertifikaadi lahtrisse 12 märgitakse kehtivuse viimane kuupäev.
6. Makstav toetus on toetussertifikaadi taotluse esitamise päeval kehtinud toetus.
7. Toetussertifikaadi annab välja pädev asutus asjaomaste isikute taotluse alusel ning prognoositava tarnebilansi piires.
Artikkel 4
Soodustuste edasiandmine lõpptarbijale
Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 12 lõike 1 kohaldamisel võtavad pädevad asutused kõik kohased meetmed, et kontrollida soodustuste tegelikku edasiandmist lõpptarbijale. Seejuures võivad nad hinnata asjaomaste eri ettevõtjate kasutatavaid kasumimarginaale ja hindu.
Esimeses lõigus osutatud meetmed, eelkõige toetuste soodsa mõju edasiandmise kindlakstegemiseks kasutatavad kontrollipunktid, ja nende võimalikud muudatused teatatakse komisjonile määruse (EL) nr 229/2013 artikliga 20 lõikega 2 ettenähtud rakendamise aastaaruande raames.
Artikkel 5
Ettevõtjate register
1. Selleks et, ettevõtja kantaks määruse (EL) nr 229/2013 artikli 11 lõike 1 teises lõigus osutatud registrisse, kohustub ta:
(a)
edastama nõude korral pädevale asutusele kogu asjakohase teabe oma äritegevuse, eelkõige hindade ja kasumimarginaalide kohta;
(b)
tegutsema eranditult enda nimel ja omal kulul;
(c)
esitama sertifikaaditaotlused vastavalt asjaomaste toodete tegelikule müügimahule, mille tõestamiseks tuleb viidata tegelikele asjaoludele;
(d)
hoiduma igasugusest tegevusest, mis võiks tekitada toodete kunstlikku defitsiiti, ja hoiduma olemasolevate toodete turustamisest kunstlikult alandatud hindadega;
(e)
tagama pädevaid asutusi rahuldaval viisil, et pärast põllumajandustoodete müüki väikesaartel on soodustus lõpptarbijale edasi antud.
2. Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad ettevõtjad, kes kavatsevad töötlemata, töödeldud või pakendatud tooteid artiklis 11 osutatud tingimustel saata edasi mujale liitu või eksportida kolmandatesse riikidesse, teatama oma kavatsusest ja märkima vajaduse korral pakendamisettevõtte asukoha.
3. Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad töötlejad, kes kavatsevad töödeldud tooteid artiklis 11 või 12 osutatud tingimustel eksportida kolmandatesse riikidesse või saata edasi mujale liidu piires, teatama oma kavatsusest sellist tegevust jätkata, märkima töötlemisettevõtte asukoha ning vajaduse korral esitama töödeldud toodete loetelu.
Artikkel 6
Ettevõtjate esitatavad dokumendid ning toetussertifikaatide kehtivusaeg
1. Pädevad asutused võtavad ettevõtjatelt iga partii kohta esitatud toetussertifikaadi taotlused vastu, kui nendega on kaasas ostuarve originaal või selle tõestatud koopia.
Ostuarve, konossement või lasti saateleht koostatakse taotleja nimel.
2. Sertifikaadi kehtivusaeg on 45 päeva. Pädev asutus võib kehtivusaega pikendada erijuhtudel, kui veoaega mõjutavad tõsised ja ettenägematud raskused, kuid see ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates sertifikaadi väljaandmise kuupäevast.
Artikkel 7
Sertifikaadi ning kauba esitamine
1. Tarnimise erikorraga hõlmatud toodete puhul tuleb toetussertifikaadid esitada pädevatele asutustele 15 tööpäeva jooksul alates kauba mahalaadimise loa kuupäevast. Pädevad asutused võivad kõnealust maksimaalset tähtaega lühendada.
2. Kaup esitatakse lahtiselt või eraldi partiidena vastavalt esitatud sertifikaadile.
Artikkel 8
Toodete kvaliteet
Toodete vastavust määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõuetele kontrollitakse vastavalt liidus kehtivatele standarditele ja tavadele hiljemalt turustamise esimeses etapis.
Kui leitakse, et toode ei vasta määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõudele, võetakse ära tarnimise erikorra kohaldamise õigus ja asjaomane kogus arvestatakse uuesti prognoositavasse tarnebilanssi.
Käesoleva määruse artikli 3 kohaselt antud toetus tuleb tagasi maksta.
Artikkel 9
Toetussertifikaatide taotluste arvu oluline suurenemine
1. Kui prognoositava tarnebilansi täitmise käigus ilmneb, et teatava toote puhul on toetussertifikaadi taotluste arv oluliselt suurenenud, mis võiks ohtu seada tarnimise erikorra ühe või mitme eesmärgi saavutamise, võtab Kreeka pärast asjaomaste ametiasutustega konsulteerimist vajalikud meetmed väikesaarte varustamiseks esmavajalike toodetega, arvestades esmatähtsate sektorite olemasolevaid varusid ning vajadusi.
2. Kui Kreeka otsustab pärast asjaomaste ametiasutustega konsulteerimist piirata sertifikaatide väljaandmist, kohaldavad pädevad ametiasutused kõigi menetluses olevate taotluste suhtes ühtset vähendusprotsenti.
Artikkel 10
Maksimumkoguse kindlaksmääramine ühe sertifikaaditaotluse kohta
Pädevad asutused võivad kindlaks määrata maksimumkoguse ühe sertifikaaditaotluse kohta, arvestades määra, mis on hädavajalik, et vältida häireid väikesaarte turul või spekulatiivse tegevuse katseid, mis tõenäoliselt kahjustavad tarnimise erikorra tõrgeteta toimimist.
Pädevad asutused teatavad viivitamata komisjonile käesoleva artikli kohaldamise juhtudest.
Käesolevas artiklis osutatud teatis edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.
3. JAGU
Eksport ja edasisaatmine
Artikkel 11
Ekspordi ja edasisaatmise tingimused
1. Tarnimise erikorraga hõlmatud töötlemata toodete ning tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid sisaldavate pakitud või töödeldud toodete ekspordi ja edasisaatmise suhtes kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.
2. Tootekogused, mille jaoks on antud toetust ja mis on eksporditud või edasi saadetud, arvatakse uuesti prognoositavasse tarnebilanssi ning eksportija või edasisaatja maksab antud toetuse tagasi hiljemalt eksportimisel või edasisaatmisel.
Asjaomaseid tooteid ei või eksportida või edasi saata seni, kuni esimeses lõigus osutatud hüvitamist ei ole toimunud.
Juhul kui ei ole võimalik kindlaks määrata makstud toetuse summat, arvestatakse, et toodetele on määratud suurim toetus, mida liit on kuue kuu jooksul enne eksportimise või edasisaatmise taotluse esitamist antud toodetele maksnud.
Selliste toodete puhul antakse eksporditoetust tingimusel, et toetuse saamise kriteeriumid on täidetud.
3. Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 ning artiklis 12 osutatud töödeldud toodete koguseid, eksportida või saata edasi üksnes siis, kui töötleja või eksportija on tõendanud, et kõnealused tooted ei sisalda tarnimise erikorra alusel sissetoodud toorainet.
Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 osutatud töödeldud toodete koguseid, reeksportida või edasi saata üksnes siis, kui saatja on tõendanud, et kõnealused tooted ei ole hõlmatud tarnimise erikorraga.
Pädevad asutused teostavad vajaliku kontrolli, et tagada esimeses ja teises lõigus osutatud tõendite täpsus, ja nõuavad vajaduse korral soodustuse tagasi.
Artikkel 12
Töödeldud toodete tavapärane eksport ja edasisaatmine
1. Töötlejad, kes on vastavalt artikli 5 lõikele 3 teatanud oma kavatsusest eksportida või määruse (EL) nr 229/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud tavapäraste kaubavoogude raames edasi saata töödeldud tooteid, mis sisaldavad tarnimise erikorraga hõlmatud tooraineid, võivad seda teha käesoleva määruse I lisas osutatud aastakoguste piires. Pädevad asutused väljastavad vajalikud load, et tagada kõnealuste tehingute jäämine asjaomaste aastaste koguste piiresse.
2. Lõikes 1 osutatud toodete ekspordi korral ei ole vaja esitada ekspordilitsentsi.
4. JAGU
Haldamine, kontroll ja järelevalve
Artikkel 13
Kontrollimine
1. Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise halduskontroll on täielik ja sisaldab artikli 6 lõikes 1 osutatud dokumentide ristkontrolli.
2. Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise füüsiline kontroll väikesaartel peab hõlmama representatiivset valimit, mis moodustab vähemalt 5 % artikli 7 kohaselt esitatud sertifikaatidest.
Komisjoni määrust (EÜ) nr 1276/2008 (8) kohaldatakse kõnealuse füüsilise kontrolli suhtes mutatis mutandis.
Erijuhtudel võib komisjon nõuda, et füüsilist kontrolli teostataks muu protsendimäära ulatuses.
Artikkel 14
Riiklikud haldamise ja järelevalve eeskirjad
Pädevad asutused võtavad vastu täiendavad eeskirjad tarnimise erikorra haldamiseks ja jälgimiseks reaalajas.
Komisjoni taotluse korral teatavad nad komisjonile kõikidest meetmetest, mida nad kavatsevad rakendada vastavalt esimesele lõigule.
II PEATÜKK
MEETMED KOHALIKU PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TOETAMISEKS
1. JAGU
Toetussumma ja toetusetaotlused
Artikkel 15
Toetussumma
1. Määruse (EL) nr 229/2013 IV jaotise kohaselt kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmete raames antav toetus ei tohi ületada kõnealuse määruse artiklis 18 kindlaksmääratud ülempiiri.
2. Toetuse andmise tingimused, põllumajandustootmise valdkonnad ja asjakohased mahud täpsustatakse määruse (EL) nr 229/2013 artikli 6 lõike 1 kohaselt heakskiidetud kavas.
Artikkel 16
Taotluste esitamine
Ühe kalendriaasta toetusetaotlused esitatakse Kreeka pädevate asutuste nimetatud ametile vastavalt Kreeka kehtestatud näidistele ja sätestatud tähtaegadele. Kõnealused tähtajad määratakse kindlaks sellistena, et jääks aega vajalike kohapealsete kontrollide jaoks ega ületataks järgmise kalendriaasta 28. veebruari.
Artikkel 17
Ilmsete vigade parandamine
Toetusetaotlust võib pärast selle esitamist igal ajal parandada, kui pädev asutus avastab ilmse vea.
Artikkel 18
Taotluste esitamise hilinemine
Pärast artikli 16 kohaselt sätestatud tähtaja möödumist esitatud toetusetaotluse puhul vähendatakse summat, mida toetuse taotlejal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1 % võrra, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral. Kui taotluse esitamine hilineb üle 25 kalendripäeva, ei võeta taotlust vastu.
Artikkel 19
Toetusetaotluste tagasivõtmine
1. Toetusetaotluse võib igal ajal täielikult või osaliselt tagasi võtta.
Kui pädev asutus on toetuse taotlejale juba teatanud toetusetaotluses avastatud eeskirjade eiramistest või oma kavatsusest teha kohapealne kontroll ning kui kõnealuse kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi, on eeskirjade eiramisest mõjutatud toetusetaotluse osade tagasivõtmine siiski keelatud.
2. Lõike 1 kohane tagasivõtmine tähendab, et taotleja on uuesti olukorras, mis eelnes asjaomase toetusetaotluse või selle osa esitamisele.
3. Hiljemalt iga aasta 31. märtsiks koostatakse eelmise kalendriaasta jooksul tagasi võetud toetusetaotluste analüüs, milles märgitakse ära tagasivõtmise peamised põhjused ja võimalikud suundumused kohalikul tasandil.
2. JAGU
Kontrollimine
Artikkel 20
Üldpõhimõtted
Kontrollimine koosneb halduskorras läbivaatamisest ja kohapealsest kontrollist.
Halduskontroll on täielik ja sisaldab ristkontrolli, milles muu hulgas kasutatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (9) V jaotise II peatükiga, VI jaotise II peatükiga ning artiklitega 47 ja 61 ning artikli 102 lõikega 3 ette nähtud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmeid.
Pädevad asutused teevad vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 1 tehtud riskianalüüsi põhjal kohapealseid pistelisi kontrolle ligikaudu 5 % toetusetaotluste ulatuses. Valim peab esindama ka vähemalt 5 % toetuse aluseks olevatest kogustest.
Kreeka tugineb kõigil vajalikel juhtudel ühtsele haldus- ja kontrollisüsteemile.
Artikkel 21
Kohapealne kontroll
1. Kohapealne kontroll tehakse ette teatamata. Kontrollimisest võib siiski minimaalselt vajaliku aja jooksul ette teatada tingimusel, et see ei kahjusta kontrolli eesmärki. Selline etteteatamine ei ületa 48 tundi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
2. Vajaduse korral tehakse käesolevas jaotises sätestatud kohapealne kontroll koos mõne muu kontrolliga, mis on ette nähtud liidu õigusaktiga.
3. Kui toetusetaotleja või tema esindaja takistab kohapealse kontrolli tegemist, lükatakse asjaomane toetusetaotlus või -taotlused tagasi.
Artikkel 22
Kohapealseks kontrolliks toetusetaotlejate valimine
1. Pädev asutus valib kohapeal kontrollitavad toetusetaotlejad riskianalüüsi ja esitatud toetusetaotluste representatiivsuse alusel. Riskianalüüsi puhul võetakse vastavalt vajadusele arvesse:
(a)
toetussumma suurust;
(b)
põldude arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud pindala ja vajaduse korral taotlusega hõlmatud loomade arvu või toodetud, transporditud, töödeldud või turustatud kogust;
(c)
muudatusi võrreldes eelmise aastaga,
(d)
eelmistel aastatel sooritatud kontrollimiste tulemusi;
(e)
muid Kreeka määratud näitajaid.
Representatiivsuse tagamiseks valib Kreeka kohapealseks kontrolliks minimaalse arvu toetusetaotlejate hulgast juhuvaliku põhimõttel 20-25 %.
2. Pädev asutus peab iga toetusetaotleja puhul arvestust kohapealseks kontrolliks valimise põhjuste kohta. Kohapealset kontrolli tegevale kontrollijale teatatakse kõnealused põhjused enne kontrollimise algust.
Artikkel 23
Kontrolliaruanne
1. Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrolliaruanne, mis kajastab üksikasjalikult erinevaid kontrollimise aspekte. Aruanne peab sisaldama eelkõige järgmist:
(a)
kontrollitud toetuskavad ja toetusetaotlused;
(b)
kohal viibinud isikud;
(c)
kontrollitud põllud, mõõdetud põllud, mõõtmistulemused iga mõõdetud põllu kohta ning kasutatud mõõtmismeetodid;
(d)
iga tõugu loomade arv ja vajaduse korral kõrvamärkide numbrid, veiste registrikanded ja kanded elektroonilises andmebaasis, kontrollitud tõendavad dokumendid ning kontrollide tulemused ja vajaduse korral erimärkused loomade või nende tunnuskoodide kohta;
(e)
kontrolliga hõlmatud toodetud, transporditud, töödeldud või turustatud kogused;
(f)
kas toetuse taotlejale teatati kontrollist ette ning kui teatati, siis kui palju;
(g)
muud kontrollitud asjaolud.
2. Toetuse taotlejatele või nende esindajatele antakse võimalus aruandele alla kirjutada, et tõendada oma kohalolekut kontrollimise ajal ja lisada märkusi. Eeskirjade eiramiste avastamise korral saab toetuse taotleja kontrolliaruande koopia.
Kui kohapealne kontroll tehakse kaugseire abil ning selle käigus ei avastata eeskirjade eiramisi, võib Kreeka otsustada mitte anda toetustaotlejale või tema esindajale võimalust kontrolliaruandele alla kirjutada.
3. JAGU
Vähendamised ja väljaarvamised ning alusetult tehtud maksed
Artikkel 24
Vähendamised ja väljaarvamised
Toetusetaotluses esitatud teabe ja 2. jaos osutatud kontrolli tulemuste vahelise lahknevuse korral kohaldab Kreeka toetuse vähendamisi ja väljaarvamisi. Need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 25
Erandid vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamisel
1. Artiklis 24 sätestatud vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata, kui toetuse taotleja esitas faktiliselt õiged andmed või kui ta muul viisil suudab tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.
2. Vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata toetusetaotluse nende osade suhtes, mille puhul taotleja teavitab pädevat asutust kirjalikult, et taotlus on ebaõige või on muutunud ebaõigeks pärast selle esitamist, tingimusel et asjaomast isikut ei ole teavitatud pädeva asutuse kavatsusest viia läbi kohapealne kontroll ja see asutus ei ole teda juba teavitanud taotluses esinevatest eeskirjade eiramistest.
Kui toetuse taotleja esitab teabe vastavalt esimesele lõigule, tuleb selle tulemusena taotlus tegeliku olukorraga kooskõlla viia.
Artikkel 26
Alusetult makstud summade tagasimaksmine ja trahv
1. Alusetult tehtud makse korral kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 (10) artiklit 80 mutatis mutandis.
2. Kui põhjendamatu makse tehti toetuse taotleja esitatud valeandmete, valedokumentide või tema raske hooletuse tõttu, kohaldatakse lisaks põhjendamatult makstud summaga võrdset trahvi, millele on lisatud määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 80 lõike 2 kohaselt arvutatud intress.
Artikkel 27
Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud
Vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 2 lõike 2 tähenduses kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklit 75 mutatis mutandis.
III PEATÜKK
ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 28
Toetuste maksmine
Pärast toetusetaotluste ja asjakohaste tõendavate dokumentide kontrollimist ja määruse (EL) nr 229/2013 II peatükis sätestatud toetusprogrammi raames antavate toetussummade kindlaksmääramist maksavad pädevad ametiasutused kalendriaasta toetused välja:
(a)
tarnete erikorra ja delegeeritud määruse (EL) nr 178/2014 artiklis 3 osutatud meetmete puhul kogu aasta jooksul;
(b)
otsetoetuste puhul vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 75;
(c)
muude maksete puhul ajavahemikus jooksva aasta 16. oktoobrist järgmise aasta 30. juunini.
Artikkel 29
Tulemusnäitajad
Igal aastal teatab Kreeka komisjonile vähemalt II lisas sätestatud tulemusnäitajatega seotud andmed.
Need andmed esitatakse määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 osutatud rakendamise aastaaruandes.
Artikkel 30
Teatised
1. Tarnimise erikorra kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu viimaseks päevaks toodete, CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta tarnebilansi eelmiste kuude toimingute kohta järgmised andmed:
(a)
kogused jaotatuna Kreeka mandriosast ja muudelt saartelt saadetud kogusteks;
(b)
toetuse summa ja tegelikult tehtud kulutused toote kohta;
(c)
kogused, mille puhul toetussertifikaate ei ole kasutatud;
(d)
kogused, mis on eksporditud kolmandatesse riikidesse või saadetud mujale liidu piires pärast töötlemist vastavalt artiklile 11;
(e)
ülekanded toodete kategooria üldkoguse piires ja asjaomase ajavahemiku jooksul tehtud muudatused prognoositavas tarnebilansis;
(f)
järelejäänud kogus ja kasutusaste.
Esimeses lõigus sätestatud andmed esitatakse kasutatud sertifikaatide alusel. Lõplikud andmed iga kalendriaasta tarnebilansi kohta edastatakse komisjonile edasises teatises hiljemalt järgmise aasta 31. maiks.
2. Kohaliku tootmise toetustega seoses teatab Kreeka komisjonile:
(a)
hiljemalt iga aasta 30. aprilliks saadud toetusetaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta;
(b)
hiljemalt iga aasta 31. juuliks lõplikult toetuskõlblikud taotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta.
3. Käesolevas artiklis osutatud teatised edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.
4. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 1 osutatud teatis edastatakse samuti vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009.
Artikkel 31
Aruanne
1. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 osutatud aruanne sisaldab muu hulgas järgmist:
(a)
olulised sotsiaal-majanduslikud ja põllumajanduslikud muudatused;
(b)
iga meetme rakendamist käsitlevate materiaalsete ja finantsandmete kokkuvõte, millele järgneb andmete analüüs ja vajaduse korral meetmega seotud sektori esitlus ja analüüs;
(c)
meetmete ja prioriteetide rakendamise edusammud aruande esitamise seisuga seoses eri- ja üldeesmärkidega, kasutades kvantitatiivseid näitajaid;
(d)
meetmete rakendamisel esinenud oluliste probleemide lühike kirjeldus, sealhulgas käesoleva määruse artikli 19 lõikes 3 osutatud analüüsi tulemused;
(e)
kõikide kõnealuste meetmete tulemuste läbivaatamine, võttes arvesse nende omavahelisi seoseid;
(f)
tarnimise erikorra puhul:
i)
hinnasuundumuste andmed ja analüüs ning antud soodustuste edasiandmise kirjeldus, samuti käesoleva määruse artikli 4 kohase edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja tehtud kontroll;
ii)
võttes arvesse muid olemasolevaid toetusi, toetuste proportsionaalsuse analüüsi, arvestades väikesaartele vedamise lisakulusid ning kohaldatud hindu ning töötlemiseks ja põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete puhul saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid;
(g)
märge iga programmis sisalduva meetme eesmärkide elluviimise astme kohta, mida mõõdetakse objektiivselt hinnatavate näitajate abil;
(h)
andmed väikesaarte aastase tarnebilansi kohta, muu hulgas seoses tarbimise, loomühikute arvu muutuste, toodangu ja kaubavahetusega;
(i)
andmed toetussummade kohta, mis programmi meetmete elluviimiseks Kreeka kindlaks määratud kriteeriumide alusel tegelikult anti, näiteks toetusesaajate arv, toetusega hõlmatud loomade arv, toetuskõlblik ala või asjaomaste ettevõtete arv;
(j)
teave iga programmis sisalduva meetme rahalise rakendamise kohta;
(k)
statistilised andmed pädevate asutuste poolse kontrollimise kohta ja võimalikud rakendatud sanktsioonid;
(l)
Kreeka märkused kava rakendamise kohta;
(m)
iga-aastased andmed käesoleva määruse artiklis 29 osutatud tulemusnäitajate kohta.
2. Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse komisjonile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009.
Artikkel 32
Programmi muutmine
1. Määruse (EÜ) nr 229/2013 II peatüki kohased toetusprogrammi tehtavad muudatused esitatakse komisjonile heakskiitmiseks ja neid põhjendatakse nõuetekohaselt, esitades eelkõige järgmise teabe:
(a)
programmi muutmist õigustavate võimalike rakendamisraskuste põhjused;
(b)
muutmise eeldatav mõju;
(c)
mõju rahastamisele ja võetud kohustuste kontrollimisele.
Kreeka võib esitada programmi muutmise ettepanekud vaid üks kord kalendriaasta jooksul, v.a vääramatu jõu korral või erandlikel asjaoludel. Komisjon peab need ettepanekud saama hiljemalt iga aasta 30. septembril.
Kui komisjon ei esita vastuväiteid, kohaldatakse kavandatud muudatusi alates nende teatamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.
Kõnealuseid muudatusi võib kohaldada varem, kui komisjon kinnitab Kreekale enne kolmandas lõigus osutatud kuupäeva kirjalikult, et teatatud muudatused vastavad liidu õigusaktidele.
Kui teatatud muudatus ei vasta liidu õigusaktidele, teatab komisjon Kreekale enne kolmandas lõigus osutatud kuupäeva, et teatatud muudatust ei kohaldata enne, kui komisjonile on esitatud muudatus, mille saab tunnistada nõuetele vastavaks.
2. Erandina lõikest 1 hindab komisjon eraldi järgmisi Kreeka esitatud muudatusettepanekuid ja otsustab nende heakskiitmise üle hiljemalt nelja kuu jooksul alates nende esitamisest kooskõlas määruse (EL) nr 229/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud korraga:
(a)
toetusprogrammi uute, tarnimise erikorra raames toetust saama hakkavate tooterühmade või uute meetmete lisamine kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks;
(b)
iga olemasoleva meetme osas juba kinnitatud toetuse ühikumäära suurendamine rohkem kui 50 % võrra muutmistaotluse esitamise hetkel kohaldatavast summast.
Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud korra rakendamist, võib Kreeka esitada käesolevas lõikes sätestatud muudatusettepanekuid üks kord kalendriaastas. Komisjon peab käesolevas lõikes osutatud muudatusettepanekud kätte saama hiljemalt selle aasta 31. juuliks, mis eelneb nende kohaldamisele.
Sel viisil heakskiidetud muudatusi kohaldatakse alates muudatusettepaneku tegemisele järgneva aasta 1. jaanuarist või heakskiitmisotsuses sõnaselgelt väljendatud kuupäevast.
3. Kreekal on õigus teha järgmisi muudatusi ilma lõikes 1 sätestatud menetluskorda kasutamata, tingimusel et muudatustest teavitatakse komisjoni:
(a)
prognoositava tarnebilansi puhul toetuse üksiksumma muutmine kuni 20 % võrra või tarnimisbilansiga hõlmatud asjaomaste tootekoguste muutmine ning seega igale tooteseeriale eraldatud toetuse üldsumma muutmine;
(b)
kõigi meetmete puhul iga üksikmeetme jaoks ettenähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 229/2013 artiklis 18 sätestatud rahalisi ülemmäärasid, tingimusel et sellistest kohandustest teatatakse hiljemalt muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 30. aprilliks.
(c)
nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (11) sätestatud toetust saavate toodete tuvastamiseks kasutavate koodide ja kaubakirjelduste muudatuste järgselt tehtavad muudatused, tingimusel et kõnealuste muudatustega ei kaasne toodete muutmist.
4. Lõikes 3 osutatud muudatusi ei kohaldata enne kuupäeva, mil komisjon need kätte saab. Neid selgitatakse ja põhjendatakse nõuetekohaselt ning neid võib kohaldada üksnes kord aastas, v.a järgmistel juhtudel:
(a)
vääramatu jõud või erandlikud asjaolud;
(b)
tarnekorra alla kuuluvate toodete koguste muutmine;
(c)
pärast määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud koodide ja kaubakirjelduste muutmist tehtud muudatusi.
5. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a) „meede”- toetuskavade ja tegevuste rühmitus, mis on vajalik ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks programmis, mis moodustab seeria, mille rahastamise summa on kindlaks määratud (EL) nr 229/2013 artikli 5 punktis a osutatud tabelis;
(b) „tooterühm”- kõik tooted, mille CN-koodi kaks esimest numbrit on samad, nagu on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2658/87.
6. Käesolevas artiklis osutatud teatised edastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009.
Artikkel 33
Ettemaksete vähendamine
Ilma et see piiraks eelarvedistsipliini üldeeskirjade kohaldamist ning juhul, kui artiklite 30 ja 31 kohaselt Kreekalt komisjonile edastatud teave on puudulik või kui selle esitamise tähtajast ei ole kinni peetud, võib komisjon põllumajanduskulude arvestuse kande alusel tehtavat ettemakset ajutiselt kindla summa võrra vähendada.
Artikkel 34
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. veebruar 2014