NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 715/2013
ze dne 25. července 2013,
kterým se stanoví kritéria vymezující, kdy měděný šrot přestává být odpadem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z vyhodnocení některých toků odpadu vyplývá, že pro recyklační trhy s měděným šrotem by bylo přínosem, kdyby byla vypracována zvláštní kritéria stanovující, kdy měděný šrot získaný z odpadu přestává být odpadem. Tato kritéria by měla zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí. Neměla by mít vliv na klasifikaci využitelného měděného šrotu jako odpadu platnou ve třetích zemích.
(2)
Podle zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise existuje trh a poptávka po měděném šrotu, který lze použít jako surovinu pro výrobu neželezných kovů. Měděný šrot by proto měl být dostatečně čistý a měl by splňovat příslušné normy nebo specifikace vyžadované hutnictvím neželezných kovů.
(3)
Kritéria stanovující, kdy měděný šrot přestává být odpadem, by měla zajistit, aby měděný šrot získaný procesem využití odpadů splňoval technické požadavky pro hutnictví neželezných kovů, byl v souladu s platnými právními předpisy a normami pro výrobky a neměl celkově nepříznivé dopady na životní prostředí nebo lidské zdraví. Podle zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise navržená kritéria týkající se odpadů používaných jako vstupní materiál pro proces využití, postupů a technik zpracování, jakož i měděného šrotu získaného procesem využití odpadů tyto cíle splňují, protože by měla vést k produkci měděného šrotu bez nebezpečných vlastností a dostatečně prostého složek jiných než měď a nekovových příměsí.
(4)
Za účelem zajištění souladu s těmito kritérii je vhodné stanovit, aby byly vydány informace o měděném šrotu, který přestal být odpadem, a aby byl zaveden systém řízení.
(5)
Budou-li na základě sledování vývoje situace na trhu s měděným šrotem zaznamenány nepříznivé účinky na recyklační trhy s měděným šrotem, zejména pokud jde o dostupnost tohoto šrotu a přístup k němu, může dojít k tomu, že bude nutno tato kritéria přezkoumat.
(6)
S ohledem na to, aby se provozovatelé mohli přizpůsobit těmto kritériím, která stanoví, kdy měděný šrot přestává být odpadem, je vhodné stanovit, aby se toto nařízení použilo až po uplynutí přiměřeně dlouhého období.
(7)
Výbor zřízený podle článku 39 směrnice 2008/98/ES nevydal k opatřením stanoveným tímto nařízením žádné stanovisko, a Komise proto předložila Radě návrh opatření, která mají být přijata, a předala jej Evropskému parlamentu. Rada během dvouměsíční lhůty stanovené článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2) nerozhodla, a Komise proto návrh bez prodlení předložila Evropskému parlamentu. Evropský parlament proti opatření nevznesl během čtyř měsíců od výše uvedeného předání námitku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kritéria určující, kdy měděný šrot přestává být odpadem.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené směrnicí 2008/98/ES.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„měděným šrotem“ se rozumí kovový šrot obsahující převážně měď a slitiny mědi;
2)
„držitelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která je vlastníkem měděného šrotu;
3)
„výrobcem“ se rozumí držitel, který jako první předává měděný šrot jinému držiteli ve stavu, kdy tento měděný šrot přestal být odpadem;
4)
„dovozcem“ se rozumí jakákoliv fyzická či právnická osoba usazená v Unii, která dováží na celní území Unie měděný šrot, který přestal být odpadem;
5)
„kvalifikovanými zaměstnanci“ se rozumí zaměstnanci, kteří jsou na základě svých zkušeností či odborné přípravy kvalifikováni k monitorování a posuzování vlastností měděného šrotu;
6)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí prohlídka všech částí dodávky měděného šrotu lidskými smysly nebo za použití jakéhokoli nespecializovaného vybavení;
7)
„dodávkou“ se rozumí určité množství měděného šrotu určeného k přepravě od původce k dalšímu držiteli, které může být uloženo v jedné nebo více přepravních jednotkách, například v kontejnerech.
Článek 3
Kritéria pro měděný šrot
Měděný šrot přestává být odpadem, jsou-li při jeho přepravě od výrobce k dalšímu držiteli splněny všechny tyto podmínky:
1)
měděný šrot získaný procesem využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 1 přílohy I;
2)
odpad používaný jako vstupní materiál pro proces využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 2 přílohy I;
3)
odpad používaný jako vstupní materiál pro proces využití byl zpracován v souladu s kritérii, která jsou uvedena v oddílu 3 přílohy I;
4)
výrobce vyhověl požadavkům uvedeným v článcích 4 a 5.
Článek 4
Prohlášení o shodě
1. Výrobce nebo dovozce vydají ke každé dodávce měděného šrotu prohlášení o shodě podle vzoru uvedeného v příloze II.
2. Výrobce nebo dovozce předají toto prohlášení o shodě dalšímu držiteli dodávky měděného šrotu. Ponechají si kopii tohoto prohlášení o shodě nejméně jeden rok od data jeho vystavení a na požádání ji předloží příslušným orgánům.
3. Prohlášení o shodě může být v elektronické podobě.
Článek 5
Systém řízení
1. Výrobce zavede vhodný systém řízení umožňující prokázání shody s kritérii, na něž se odkazuje v článku 3.
2. Systém řízení zahrnuje řadu dokumentovaných postupů, které se týkají všech těchto aspektů:
a)
monitorování kvality měděného šrotu získaného procesem využití podle ustanovení oddílu 1 přílohy I (včetně odběru a rozboru vzorků);
b)
účinnosti monitorování záření podle oddílu 1.5 přílohy I;
c)
vstupní kontroly odpadu používaného jako vstupní materiál pro proces využití podle oddílu 2 přílohy I;
d)
monitorování postupů a technik zpracování popsaných v oddíle 3.3 přílohy I;
e)
zpětné vazby od zákazníků, pokud jde o dodržení požadavků na kvalitu měděného šrotu;
f)
vedení záznamů o výsledcích monitorování prováděného podle písmen a) až d);
g)
přezkumu a zlepšování systému řízení;
h)
odborné přípravy zaměstnanců.
3. Systém řízení předepisuje pro každé z kritérií zvláštní monitorovací požadavky, které jsou uvedeny v příloze I.
4. Pokud některý z postupů zpracování uvedených v oddíle 3.3 přílohy I provádí předchozí držitel, zajistí výrobce, aby dodavatel zavedl systém řízení, který je v souladu s požadavky tohoto článku.
5. Subjekt posuzování shody ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (3), který získal akreditaci v souladu s uvedeným nařízením, nebo environmentální ověřovatel ve smyslu čl. 2 odst. 20 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (4), který je akreditovaný nebo licencovaný v souladu s tímto nařízením, ověří, že systém řízení je ve shodě s požadavky tohoto článku. Toto ověření se provádí vždy jednou za tři roky.
Za ověřovatele s dostatečnou specifickou zkušeností pro výkon ověřování uvedeného v tomto nařízení se považují pouze ověřovatelé s tímto rozsahem akreditace nebo licence podle kódů NACE daných nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5):
a)
* kód NACE 38 (Shromažďování, zpracování a likvidace odpadu; zpracování odpadu k dalšímu využití) nebo
b)
* kód NACE 24 (Výroba základních kovů), zejména pak kód 24.44 (Výroba mědi).
6. Dovozce od svých dodavatelů požaduje, aby zavedli systém řízení, který splňuje požadavky odstavců 1, 2 a 3 a který ověří nezávislý externí ověřovatel.
Systém řízení u dodavatele musí být certifikován subjektem posuzování shody, který je akreditován jedním z těchto způsobů:
a)
akreditačním subjektem, který pro výkon této činnosti úspěšně prošel vzájemným hodnocením provedeným orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008;
b)
environmentálním ověřovatelem, který získal akreditaci nebo licenci od akreditačního nebo licenčního orgánu v souladu s nařízením (ES) č. 1221/2009, který také podléhá vzájemnému hodnocení podle článku 31 uvedeného nařízení.
Ověřovatelé, kteří chtějí působit ve třetích zemích, musí získat zvláštní akreditaci nebo licenci, a to v souladu se specifikacemi stanovenými v nařízení (ES) č. 765/2008 nebo nařízení (ES) č. 1221/2009, a zároveň v rozhodnutí Komise 2011/832/EU (6).
7. Výrobce svůj systém řízení na požádání zpřístupní příslušným orgánům.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. července 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 715/2013,
25. juuli 2013,
millega kehtestatakse kriteeriumid, mille täitmisel vasemurd lakkab olemast jäätmed vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Mitme jäätmevoo hindamise tulemusel on selgunud, et vasemurru ringlussevõtu turgude seisukohalt oleks kasulik välja töötada teatavad konkreetsed kriteeriumid, mille täitmisel jäätmetest saadud vasemurd lakkab olemast jäätmed. Need kriteeriumid peaksid tagama keskkonnakaitse kõrge taseme. Kõnealused kriteeriumid ei tohiks piirata taaskasutusse võetud vasemurru liigitamist jäätmeteks kolmandate riikide poolt.
(2)
Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannete kohaselt on olemas turg ja nõudlus vasemurru kasutamiseks lähteainena värvilise metalli tootmise sektoris. Vasemurd peaks seepärast olema piisavalt puhas ning vastama värvilise metalli tootmise sektoris nõutavatele asjaomastele standarditele või spetsifikatsioonidele.
(3)
Kriteeriumid, mille täitmisel vasemurd lakkab olemast jäätmed, peaksid tagama, et taaskasutamistoimingu tulemusel saadud vasemurd vastab värviliste metallide tootmise sektori tehnilistele nõuetele, on kooskõlas toodete suhtes kohaldatavate olemasolevate õigusaktide ja standarditega ega avalda lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannete kohaselt peaksid kriteeriumid, mis taaskasutamistoimingu sisendiks olevate jäätmete, töötlemisprotsesside ja -tehnika ning taaskasutamistoimingu tulemusel saadud vasemurru suhtes kavatsetakse kehtestada, vastama eespool nimetatud nõuetele, kuna kriteeriumide kohaselt toodetud vasemurrul ei ole ohtlikke omadusi ning see ei sisalda liiga palju muid metalle peale vase ega mittemetallilisi ühendeid.
(4)
Kõnealuste kriteeriumide järgimise tagamiseks oleks asjakohane ette näha teabe levitamine sellise vasemurru kohta, mis on lakanud olemast jäätmed, ning kvaliteedijuhtimise süsteemi rakendamine.
(5)
Kui vasemurru turutingimuste muutusi jälgides märgatakse vasemurru ringlussevõtu turge kahjustavaid mõjusid, eelkõige selliseid mõjusid, mis vähendavad sellise metallimurru kättesaadavust ja neile juurdepääsu, võib osutuda vajalikuks eespool nimetatud kriteeriumide ülevaatamine.
(6)
Selleks et käitajatel oleks võimalik kohaneda kriteeriumidega, mille täitmisel vasemurd lakkab olemast jäätmed, tuleks sätestada, et käesolevat määrust hakatakse kohaldama alles piisavalt pika ajavahemiku möödudes.
(7)
Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei ole käesolevas määruses sätestatud meetmete kohta oma arvamust avaldanud ning seepärast esitas komisjon kõnealuseid meetmeid käsitleva ettepaneku nõukogule ja saatis selle Euroopa Parlamendile. Nõukogu ei teinud otsust kahekuulise ajavahemiku jooksul, mis on ette nähtud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artikliga 5a, ning seepärast esitas komisjon ettepaneku viivitamata Euroopa Parlamendile. Euroopa Parlament ei avaldanud ettepaneku edastamisest möödunud nelja kuu jooksul meetmele vastuseisu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses kehtestatakse kriteeriumid, mille täitmisel vasemurd lakkab olemast jäätmed.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud mõisteid.
Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „vasemurd”- peamiselt vasest ja vasesulamitest koosnev metallimurd;
2) „valdaja”- füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on vasemurd;
3) „tootja”- valdaja, kes annab vasemurru, mis on lakanud olemast jäätmed, esmakordselt üle uuele valdajale;
4) „importija”- Euroopa Liidus asutatud mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes toob Euroopa Liidu tolliterritooriumile vasemurdu, mis on lakanud olemast jäätmed;
5) „kvalifitseeritud töötajad”- töötajad, kellel on kogemuste või koolituse teel omandatud kvalifikatsioon vasemurru omaduste kontrollimiseks ja hindamiseks;
6) „visuaalne kontrollimine”- vasemurrusaadetise kõiki osi hõlmav kontroll, mida tehakse meeleorganite abil või erivarustuseta;
7) „saadetis”- vasemurrupartii, mis on tootja poolt ette nähtud teisele valdajale üleandmiseks ja mis võib asuda kas ühes või mitmes veoüksuses, näiteks konteineri(te)s.
Artikkel 3
Vasemurru kriteeriumid
Vasemurd lakkab olemast jäätmed, kui selle üleandmisel tootjalt uuele valdajale on täidetud kõik järgmised tingimused:
1)
taaskasutamistoimingu tulemusel saadud vasemurd vastab I lisa punktis 1 sätestatud kriteeriumidele;
2)
taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavad jäätmed vastavad I lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumidele;
3)
taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavaid jäätmed on töödeldud kooskõlas I lisa punktis 3 sätestatud kriteeriumidega;
4)
tootja on täitnud artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuded.
Artikkel 4
Vastavusdeklaratsioon
1. Tootja või importija väljastab iga vasemurrusaadetise kohta vastavusdeklaratsiooni vastavalt II lisas esitatud näidisele.
2. Tootja või importija edastab vastavusdeklaratsiooni vasemurrusaadetise uuele valdajale. Tootja või importija säilitab vastavusdeklaratsiooni koopiat vähemalt üks aasta alates vastavusdeklaratsiooni väljaandmise kuupäevast ning teeb selle nõudmise korral kättesaadavaks pädevatele asutustele.
3. Vastavusdeklaratsioon võib olla elektrooniline.
Artikkel 5
Juhtimissüsteem
1. Tootja rakendab juhtimissüsteemi, mille abil on võimalik kontrollida artiklis 3 osutatud kriteeriumide järgimist.
2. Juhtimissüsteem hõlmab mitut dokumenteeritud menetlust, mis käsitlevad kõiki järgnevaid aspekte:
a)
taaskasutamistoimingu tulemusel saadud vasemurru kvaliteedi kontrollimine vastavalt I lisa punkti 1 sätetele (k.a proovide võtmine ja analüüs);
b)
kiirgusseire tõhusus vastavalt I lisa punkti 1.5 sätetele;
c)
taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavate jäätmete vastuvõtmisel kohaldatav kontroll vastavalt I lisa punkti 2 sätetele;
d)
I lisa punktis 3.3 kirjeldatud töötlemisprotsesside ja -tehnika kontroll;
e)
vasemurru kvaliteedi nõuetekohasust käsitlev tagasiside klientidelt;
f)
punktides a-d nimetatud kontrolli tulemuste registreerimine;
g)
juhtimissüsteemi läbivaatamine ja täiustamine;
h)
töötajate koolitamine.
3. Juhtimissüsteemis tuleb kirjeldada ka kõikide I lisas sätestatud kriteeriumide kontrolliks kehtestatud konkreetseid nõudeid.
4. Kui mõne I lisa punktis 3.3 osutatud töötlemisprotsessi teostab endine valdaja, peab tootja tagama, et tarnija rakendab käesoleva artikli nõuetele vastavat juhtimissüsteemi.
5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (3) kindlaks määratud vastavushindamisasutus, mis on kõnealuse määruse kohaselt akrediteeritud, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (4) artikli 2 lõike 20 punktis b kindlaks määratud tõendaja, kes on kõnealuse määruse kohaselt akrediteeritud, tõendab, et juhtimissüsteem vastab käesoleva artikli nõuetele. Tõendamine toimub iga kolme aasta järel.
Käesolevas määruses nimetatud tõendamiseks piisava erikogemusega tõendajana käsitatakse üksnes selliseid tõendajaid, kelle akrediteerimisulatus või litsents hõlmab järgmiste Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1893/2006 (5) sätestatud NACE koodide alla kuuluvaid tegevusalasid:
a)
* NACE kood 38 (jäätmekogumine, -töötlus ja -kõrvaldus; materjalide taaskasutusele võtmine) või
b)
* NACE kood 24 (metallitootmine), eelkõige alamkood 24.44 (vasetootmine).
6. Importija nõuab oma tarnijatelt sellise juhtimissüsteemi rakendamist, mis vastab lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele ning mille on tõendanud sõltumatu välistõendaja.
Tarnija juhtimissüsteemi sertifitseerib vastavushindamisasutus, kelle on akrediteerinud üks järgmistest:
a)
akrediteerimisasutus, kes on edukalt läbinud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 14 kohaselt tunnustatud asutuse tehtud vastastikuse hindamise seoses kõnealuse tegevusalaga;
b)
tõendaja, kelle on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1221/2009 akrediteerinud või litsentseerinud akrediteerimis- või litsentseerimisasutus, kes osaleb kõnealuse määruse artikli 31 kohaselt samuti vastastikuses hindamises.
Tõendaja, kes soovib tegutseda kolmandas riigis, peab saama konkreetse akrediteeringu või litsentsi kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 või määruse (EÜ) nr 1221/2009 ning komisjoni otsuse 2011/832/EL (6) sätetega.
7. Tootja tagab nõudmise korral pädevate asutuste juurdepääsu juhtimissüsteemile.
Artikkel 6
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. juuli 2013