NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) 2015/534,
17. märts 2015,
järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta (EKP/2015/13)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), eelkõige selle artikli 4 lõikeid 1 ja 3, artikli 6 lõiget 2 ja lõike 5 punkti d ning artiklit 10,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (SSM raammäärus) (EKP/2014/17) (2), eelkõige selle artikli 21 lõiget 1, artiklit 140 ja artikli 140 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
krediidiasutuste suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (3) (kapitalinõuete määrus) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014 (4). Aruandlusteavet kogub EKP otsuse EKP/2014/29 alusel (5). See määrus täiendab otsust EKP/2014/29, täpsustades järelevalvealase finantsteabe aruandlusnõudeid.
(2)
Rakendusmäärus (EL) 680/2014 kehtestab ühtsed nõuded kõikidele krediidiasutustele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 575/2013, seoses järelevalvealase aruandlusega pädevatele asutustele konkreetsetes rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 1 osutatud valdkondades. Üks nendest valdkondadest on finantsteave konsolideeritud alusel. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõike 2 kohaselt peavad krediidiasutused, kes koostavad oma konsolideeritud raamatupidamisaruanded kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1606/2002 (6) artikli 6 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, esitama aruande järelevalvealase finantsteabe kohta konsolideeritult. Praegu edastavad riiklikud pädevad asutused järelevalvealast finantsteavet EKP-le rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 alusel nii oluliste kui ka vähem oluliste järelevalve alla kuuluvate üksuste osas kooskõlas otsusega EKP/2014/29 ning see jätkub muutusteta, kuna see ei ole käesoleva määruse reguleerimisese.
(3)
Kaalutlusruumi kasutamine, mis puudutab krediidiasutustelt rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kasutamise nõudmist määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt seoses järelevalvelise aruandlusega määruse (EL) 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, jääb käesoleva määruse reguleerimisesemest välja. Võttes arvesse määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artiklit 150, ei mõjuta see varasemaid riiklike pädevate asutuste kaalutlusõiguse kasutamise või mittekasutamise otsuseid.
(4)
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 3 on järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud aruandluseks vajalik pädeva asutuse otsus aruandluse laiendamise kohta krediidiasutuste osas, kes kohaldavad rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel. Ka EKP peaks tegema otsuse järelevalvealase finantsteabe esitamise nõude laiendamise kohta olulistele järelevalve alla kuuluvatele gruppidele, kes kohaldavad järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel määrust (EÜ) nr 1606/2002.
(5)
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 6 on järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud aruandluseks vajalik pädeva asutuse otsus aruandluse laiendamise kohta krediidiasutuste osas, kes kohaldavad riigi raamatupidamistava nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (7) alusel. Ka EKP peaks tegema otsuse järelevalvealase finantsteabe esitamise nõude laiendamise kohta olulistele järelevalve alla kuuluvatele gruppidele, kes kohaldavad järelevalveliseks aruandluseks riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ. Euroopa Pangandusjärelevalvega on konsulteeritud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikele 6.
(6)
Rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 sätestab ühtsed järelevalvealased aruandlusnõuded oma kohaldamisalal. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõigete 5 ja 6 kohaselt käsitleb rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 ainult konsolideeritud järelevalvealast finantsteavet. Järelevalvealase finantsteabe aruandlus individuaalsel alusel jääb selle kohadamisalast välja ja seega võivad pädevad asutused kehtestada nõudeid järelevalvealase finantsteabe aruandluseks individuaalsel alusel. Seoses vajadusega võrreldava finantsteabe järele järelevalve alla kuuluvate oluliste ja vähem oluliste üksuste osas tuleb käesoleva määrusega täpsustada järelevalvealast finantsteavet, mida järelevalve alla kuuluvad olulised ja vähem olulised üksused peavad individuaalselt riiklikele pädevatele asutustele esitama. Riiklikud pädevad asutusted peavad selle teabe seejärel esitama EKP-le kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 40 lõikega 3.
(7)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (8) artikli 40 kohaselt võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda krediidiasutustelt, kellel on selle liikmesriigi territooriumil filiaale, perioodilist aruandlust nende tegevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis. Kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 2 lõikega 20 kuuluvad mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid järelevalve alla. Seoses vajadusega võrreldava finantsteabe järele järelevalve alla kuuluvate üksuste osas tuleb käesoleva määrusega täpsustada järelevalvealast finantsteavet, mida mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid peavad esitama riiklikele pädevatele asutustele. Riiklikud pädevad asutused peavad selle teabe seejärel esitama EKP-le kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 40 lõikega 3.
(8)
Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõige 4 kohaselt on EKP-l järelevalvepädevus krediidiasutuste, finantsvaldusettevõtjate või segafinantsvaldusettevõtjate või filiaalide üle, mis on asutatud osalevas liikmesriigis mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt. Seega ei ole kolmandas riigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid EKP-le antud järelevalveülesannetega hõlmatud. Seetõttu ei kohaldata nende filiaalide suhtes käesoleva määruse aruandlusnõudeid. Lisaks sellele jäävad osutatud aruandlusnõuetest välja teises osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, kuna kavandatud on nõuete kohaldamine filiaali asutanud järelevalve alla kuuluva üksuse tasandil.
(9)
Käesolevas määruses sätestatud nõuete eesmärk järelevalve alla kuuluvate oluliste ja vähemoluliste üksuste osas, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, on tagada ühtse miinimumteabekogumi esitamine järelevalve alla kuuluvate üksuste poolt riiklikele pädevatele asutustele, mitte üldiste aruandlusnõuete kehtestamine. Kohastel juhtudel võivad riiklikud pädevad asutused koguda vajalikku miinimumteavet osana laiemast aruandlusraamistikust, mille nad kehtestavad asjakohaste liidu või riigisiseste õigusaktide alusel ja mille eesmärk võib järelevalveeesmärkide kõrval olla näiteks ka statistika.
(10)
EKP ülesannete täitmiseks tuleb saada finantsteavet järelevalve alla kuuluvatelt vähem olulistelt gruppidelt, v.a need, kes koostavad oma konsolideeritud raamatupidamisaruanded kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on vastu võetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 6 lõikega 2. Seetõttu peab käesolev määrus sätestama järelevalvealase finantsteabe, mida need grupid peavad riiklikele pädevatele asutustele esitama. Eelkõige tuleb täpsustada esitatava teabe vormingud, sagedused, aruandekuupäevad ja aruande esitamise perioodid ning tähtajad. Need nõuded peavad tagama, et järelevalve alla kuuluvad grupid esitavad riiklikele pädevatele asutustele ühtse miinimumteabe kogumi, mitte kehtestama üldiseid aruandlusnõudeid.
(11)
Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikega 2 ja määruse (EL) nr 468/2014 artikliga 21 peavad nii EKP kui riiklikud pädevad asutused omavahel teavet vahetama. Ilma et see mõjutaks EKP pädevust saada aruandlusteavet vahetult krediidiasutustelt või saada sellele teabele pidevat juurdepääsu, peavad riiklikud pädevad asutused eelkõige edastama EKP-le kogu teabe, mis on vajalik EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2014 pandud ülesannete täitmiseks.
(12)
Kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artikli 2 lõikega 3 võivad asutused järelevalvealase finantsteabe konsolideeritult esitamisel kasutada kalendriaastast erinevat aruandeaastat. Ka käesolev määrus lubab aruandluses kasutada kalendriaastast erinevat aruandeaastat.
(13)
EKP on käesoleva määruse osas läbi viinud avaliku konsulteerimise ning teinud võimaliku kulu-tulu analüüsi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
REGULEERIMISESE JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
1. Käesolev määrus kehtestab aruandlusnõuded järelevalvealase finantsteabe esitamisele riiklikele pädevatele asutustele järgmiste üksuste poolt:
a)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, kes kohaldavad järelevalvelises aruandluses rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 23 lõike 2 alusel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, k.a nende alagrupid;
b)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, v.a punktis a nimetatud, kes kohaldavad riigisisese raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, k.a nende alagrupid;
c)
järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid;
d)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid tütarettevõtjate osas, kes on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis;
e)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, v.a punktis e nimetatud, kes kohaldavad rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 23 lõike 2 alusel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, k.a nende alagrupid;
f)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, k.a nende alagrupid;
g)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid;
2. Erandina artiklitest 7 ja 14 ei pea käesoleva määruse alusel järelevalvealast finantsteavet esitama järelevalve alla kuuluvad üksused, kellele on individuaalselt antud erand usaldatavusnõuete kohaldamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 7 või 10.
3. Kui pädevad asutused, sh EKP, nõuavad asutustelt kohustuste täitmist määruse (EL) nr 575/2013 teise kuni neljanda ja kuuenda osa kohaselt ning direktiivi 2013/36/EL VII jaotise kohaselt allkonsolideeritud alusel kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 11 lõikega 5, peavad need asutused täitma käesolevas määruses allkonsolideerimise kohta sätestatud nõudeid.
4. Riiklikud pädevad asutused ja/või keskpangad võivad käesoleva määruse alusel kogutud andmeid kasutada ka muude ülesannete täitmiseks.
5. Käesolev määrus ei mõjuta raamatupidamisstandardeid, mida järelevalve alla kuuluvad grupid ja üksused kohaldavad oma konsolideeritud aruannetes või raamatupidamise aastaaruannetes, samuti ei muuda see raamatupidamisstandardeid, mida kohaldatakse järelevalvelises aruandluses. Kuna järelevalve alla kuuluvad grupid ja üksused kohaldavad mitmesuguseid raamatupidamisstandardeid, peavad need järelevalve alla kuuluvad grupid ja üksused esitama teabe ainult nende poolt asjaomase raamatupidamisstandardi alusel kasutatavate hindamisreeglite kohta, sh krediidiriski kahjumi prognoosi meetod. Selleks koostatakse konkreetsed aruandevormid järelevalve alla kuuluvate gruppide ja üksuste jaoks, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ. Vormidel ei tule esitada andmepunkte, mida ei kohaldata vastavate järelevalve alla kuuluvate üksuste suhtes.
6. Mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid võivad esitada käesoleva määruse alusel neilt nõutavat teavet asjaomasele riiklikule pädevale asutusele krediidiasutuse kaudu, kes ta asutas.
Artikkel 2
Mõisted
Käesoleva määruses kasutatakse määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) mõisteid koos järgmiste mõistetega, kui ei ole sätestatud teisiti:
1. „IAS” ja „IFRS”- määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 osutatud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid;
2. „tütarettevõtja”- tütarettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 16, mis on krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratluses;
3. „alagrupp”- grupp, mille emaettevõtja ei ole ise samas liikmesriigis tegevusloa alusel tegutseva asutuse tütarettevõtja, või samas liikmesriigis asutatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja;
4. „konsolideeritud alusel”- konsolideeritud alus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 48 määratluses;
5. „allkonsolideeritud alusel”- allkonsolideeritud alus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 49 määratluses.
Artikkel 3
Järelevalve alla kuuluva üksuse või grupi seisundimuutus
1. Käesoleva määruse eesmärgil liigitatakse järelevalve alla kuuluv üksus või järelevalve alla kuuluv grupp oluliseks 18 kuud pärast seda, kui talle on teatatud otsusest määruse (EL) 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 45 lõike 1 kohaselt. Järelevalve alla kuuluva olulise üksusena või järelevalve alla kuuluva olulise grupina esitab ta teabe kooskõlas käesoleva määruse II jaotisega esimesel aruandekuupäeval pärast tema oluliseks liigitamist.
2. Käesoleva määruse eesmärgil liigitatakse järelevalve alla kuuluv üksus või järelevalve alla kuuluv grupp vähem oluliseks, kui talle on teatatud otsusest määruse (EL) 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 46 lõike 1 kohaselt. Seejärel alustab ta teabe aruandlust kooskõlas käesoleva määruse III jaotisega.
II JAOTIS
JÄRELEVALVE ALLA KUULUVAD OLULISED GRUPID JA ÜKSUSED
1. PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad olulised grupid
Artikkel 4
Konsolideeritud alusel aruannete esitamise vormingud ja sagedus, aruandekuupäevad ning aruande esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele olulistele gruppidele, kes kohaldavad järelevalvelises aruandluses IFRSi kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõikega 2.
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 3 esitavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklites 2, 3 ja 10 osutatud järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud alusel järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, kes kohaldavad IFRSi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel. Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklites 2, 3 ja 10 osutatud järelevalvealase finantsteabe esitavad konsolideeritud alusel ka nende alagrupid, kes määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt kohaldavad järelevalveliseks aruandluseks IFRSi.
Artikkel 5
Konsolideeritud alusel aruannete esitamise kuupäevade vormingud ja sagedus, aruandekuupäevad ning aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele olulistele gruppidele, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 6 esitavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklites 2, 3 ja 11 osutatud järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud alusel järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, v.a artiklis 4 nimetatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ.
II PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused
Artikkel 6
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus üksustele, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa
1. Järelevalvealase finantsteabe esitavad individuaalsel alusel asjaomasele riiklikule pädevale asutuse järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi ja kes kohaldavad rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel põhjusel, et nad koostavad oma raamatupidamise aastaaruanded kooskõlas selles määruses sätestatud raamatupidamisstandarditega või kohaldavad neid järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel. Siia kuuluvad ka mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalveline finantsaruandlus hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 osutatud teabe ja toimub selles artiklis osutatud sagedusega.
3. Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, v.a lõikes 1 nimetatud, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa ja kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, sh mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
4. Lõikes 3 osutatud järelevalveline finantsaruandlus hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 osutatud teabe ja toimub selles artiklis osutatud sagedusega.
5. Lõigetes 2 ja 4 osutatud teave hõlmab ainult teavet, mis on seotud järgmisega:
a)
varad, kohustused, omakapital, tulu ja kulu, mida järelevalve alla kuuluv üksus käsitleb kohaldatavate raamatupidamisstandardite alusel;
b)
bilansivälised riskipositsioonid ja tegevused, milles järelevalve alla kuuluv üksus osaleb;
c)
järelevalve alla kuuluva üksuse poolt tehtavad tehingud, v.a punktides a ja b osutatud;
d)
hindamisreeglid, sh krediidiriski kahjumi prognoosi meetodid, mida järelevalve alla kuuluv üksus kasutab kohaldatavate raamatupidamisstandardite alusel.
6. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2 ja 4 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 7
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus üksustele, kes on järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa
1. Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, kes on järelevalve alla kuuluva olulise grupi ja kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele individuaalsel alusel. Selliste üksuste järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisas täpsustatud ühtset miinimumteavet.
2. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
3. Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, v.a lõikes 1 osutatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ ja on järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
4. Lõikes 3 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisas täpsustatud ühtset miinimumteavet.
5. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
6. Lõigetes 1, 2, 4 ja 5 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
7. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 1, 2, 4 ja 5 osutatud EKP-le esitatavaid andmeid koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 8
Aruandekuupäevad ja aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele olulistele gruppidele
1. Artiklites 6 ja 7 osutatud järelevalve alla kuuluvate oluliste üksustega seotud teabel on järgmised aruandekuupäevad:
a)
kvartali aruandlus - 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;
b)
poolaasta aruandlus - 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;
c)
aasta aruandlus - 31. detsembri seisuga.
2. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne kalendriaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad riiklikud pädevad asutused kohandada aruandekuupäevad vastavaks aruandeaasta lõpuga, kui järelevalve alla kuuluvad olulised üksused võivad koostada oma aastaaruandeid kalendriaastast erineva aruandeaasta alusel. Kohandatud aruandekuupäevad on kolm, kuus, üheksa ja 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne aruandeaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
4. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste kohta artiklites 6 ja 7 osutatud teabe järgmistel aruande esitamise kuupäevadel:
a)
järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste osas, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa - 40s tööpäev pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
b)
järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste osas, kes on järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa - 55s tööpäev pärast asjaomase aruande esitamise kuupäeva.
5. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
III PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide aruandlus seoses mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega
Artikkel 9
Aruandluse vormingud ja sagedus järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppidele seoses mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega
1. Emaettevõtjad osalevas liikmesriigis ja asutused, keda kontrollib finantsvaldusettevõtja või finantsvaldusettevõtja osalevas liikmesriigis, esitavad järelevalvealase finantsteabe mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate kohta asjaomastele riiklikele pädevatele asutustele järgmiselt:
a)
järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide osas, kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, osalevas liikmesriigis kõrgeimal konsolideerimistasemel, hõlmab järelevalvealane finantsteave II lisas sätestatud teavet, mida esitatakse rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 osutatud sagedusega;
b)
järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide osas, v.a eespool osutatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis, hõlmab järelevalvealane finantsteave II lisa punktis 2 sätestatud teavet, mida esitatakse rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 osutatud sagedusega;
2. Erandina lõikest 1 ei esita selles lõikes osutatud emaettevõtja finantsteavet tütarettevõtjate kohta, kelle varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle. Sellel eesmärgil määratakse varade koguväärtus määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa jaotises 3 sätestatud kriteeriumide alusel.
3. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa 2. jaotise 3. peatükiga selgub, et tütarettevõtja varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, tuleb tütarettevõtja kohta esitada lõikes 1 osutatud teavet esimesel aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et tütarettevõtja varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab emaettevõtja teabe edastamist kooskõlas lõikega 2 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
Artikkel 10
Aruandekuupäevad ja aruande esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppidele seoses mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega
1. Artiklis 9 osutatud teavet kogutakse samadel aruandekuupäevadel, mis kehtivad järelevalvealasele finantsteabele järelevalve alla kuuluva olulise grupi osas. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne aruandeaasta esimese päevast kuni finantsteabe aruandluse aruandekuupäevani.
2. Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le artiklis 9 osutatud teabe järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste kohta, mis on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis, 55nda tööpäeva lõpuks pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva.
3. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
III JAOTIS
JÄRELEVALVE ALLA KUULUVAD VÄHEM OLULISED GRUPID JA ÜKSUSED
1. PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid
Artikkel 11
Konsolideeritud alusel aruandluse vormingud ja sagedus järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele üksustele
1. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, kes kohaldavad järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, k.a nende alagrupid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele konsolideeritud alusel.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 1 täpsustatud ühtset miinimumteavet.
3. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
4. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, v.a lõikes 1 osutatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele. See järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 2 täpsustatud ühtset miinimumteavet.
5. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad määruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
6. Erandina lõigetest 4 ja 5 hõlmab järelevalveline finantsaruandlus järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppide puhul, kelle varade koguväärtus on 3 miljardit või alla selle, III lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe, mitte käesoleva artikli lõikes 4 täpsustatud teabe. Sellel eesmärgil võetakse aluseks järelevalve alla kuuluvate gruppide varade koguväärtus, et määrata kas järelevalve alla kuuluv üksus on oma suurusest tulenevalt oluline kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa III jaotisega.
7. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa II jaotise 3. peatükiga selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, peab see grupp esitama lõigetes 4 ja 5 osutatud teabe esimesel aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab grupp teabe edastamist kooskõlas lõikega 6 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
8. Lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
9. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 12
Aruandekuupäevade ja aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele gruppidele
1. Artiklis 11 osutatud järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppidega seotud teabel on järgmised aruandekuupäevad:
a)
kvartali aruandlus - 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;
b)
poolaasta aruandlus - 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;
c)
aasta aruandlus - 31. detsembri seisuga.
2. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne kalendriaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad riiklikud pädevad asutused kohandada aruandekuupäevad vastavaks aruandeaasta lõpuga, kui järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid võivad esitada järelevalvealast finantsteavet kalendriaastast erineva aruandeaasta alusel. Kohandatud aruandekuupäevad on kolm, kuus, üheksa ja 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne ja hõlmab ajavahemiku aruandeaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
4. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le artiklis 11 osutatud teabe järgmistel aruande esitamise kuupäevadel:
a)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppide puhul, k.a konsolideeritud alusel aruandlusega alagrupid - 55ndal tööpäeval pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
b)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppide puhul aruandlusega artikli 1 lõike 3 kohaselt allkonsolideeritud alusel - 65ndal tööpäeval pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
5. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
II PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused
Artikkel 13
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele üksustele, kes ei ole grupi osa
1. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, ja kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele individuaalsel alusel.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalvealane aruandlus toimub rakendusmääruse (EL) 680/2013 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 1 osutatud miinimumteabe.
3. Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le iga täiendava tema poolt kogutava vormi rakendusmääruse (EL) nr 680/2013 III lisas. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette oma kavatsusest esitada täiendavaid vorme.
4. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, v.a lõikes 1 nimetatud, kes kohaldavad direktiivil 86/635/EMÜ põhinevat riiklikku raamatupidamistava ja kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
5. Lõikes 4 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 2 täpsustatud ühtse miinimumteabe.
6. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
7. Lõigete 2, 3, 5 ja 6 osas kohaldatakse järgmisi erandeid:
a)
järelevalveline finantsaruandlus hõlmab järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste krediidiasutuste puhul, kelle varade koguväärtus on 3 miljardit või alla selle, III lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe, mitte lõigetes 2, 3, 5 ja 6 täpsustatud teabe;
b)
mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaal ei pea esitama järelevalvealast finantsteavet, kui tema varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle.
8. Lõike 7 eesmärgil võetakse aluseks järelevalve alla kuuluva üksuse varade koguväärtus, et määrata kas järelevalve alla kuuluv üksus on oma suurusest tulenevalt oluline kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa III jaotisega.
9. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa II jaotise 3. peatükiga selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, peab see üksus esitama lõigetes 2, 3, 5 ja 6 osutatud teabe esimeses aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab see üksus teabe edastamist kooskõlas lõikega 7 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
10. Lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
11. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 14
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus üksustele, kes on järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi osa
1. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, kes on järelevalve alla kuuluva vähema olulise grupi osa ja kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele individuaalsel alusel.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab II lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe.
3. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
4. Üksused, kes on järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi osa ja kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
5. Lõikes 4 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab II lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe.
6. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
7. Erandina lõigetest 2, 3, 5 ja 6 hõlmab järelevalveline finantsaruandlus III lisas täpsustatud teavet järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste osas, kelle varade koguväärtus on alla 3 miljardit euro. Sellel eesmärgil võetakse aluseks järelevalve alla kuuluva üksuse varade koguväärtus, et määrata kas järelevalve alla kuuluv üksus on oma suurusest tulenevalt oluline kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa III jaotisega.
8. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa II jaotise 3. peatükiga selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, peab see üksus esitama lõigetes 2, 3, 5 ja 6 osutatud teabe esimesel aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab see üksus teabe edastamist kooskõlas lõikega 7 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
9. Lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
10. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 15
Aruandekuupäevade ja aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele üksustele
1. Artiklites 13 ja 14 osutatud järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksustega seotud teabel on järgmised aruandekuupäevad:
a)
kvartali aruandlus - 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;
b)
poolaasta aruandlus - 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;
c)
aasta aruandlus - 31. detsembri seisuga.
2. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne kalendriaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad riiklikud pädevad asutused kohandada aruandekuupäevad vastavaks aruandeaasta lõpuga, kui järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused võivad esitada järelevalvealast finantsteavet kalendriaastast erineva aruandeaasta alusel. Kohandatud aruandekuupäevad on kolm, kuus, üheksa ja 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu. Ajavahemikuga seotud andmete aruandlus on kumulatiivne aruandeaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
4. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste kohta artiklites 13 ja 14 osutatud teabe järgmistel aruande esitamise kuupäevadel päeva lõpuks:
a)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste osas, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa - 55s tööpäev pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
b)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste osas, kes on järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi osa - 55s tööpäev pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva.
5. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
IV JAOTIS
ANDMETE KVALITEET JA IT-KEEL
Artikkel 16
Andmete kvaliteedi kontroll
Riiklikud pädevad asutused jälgivad ja tagavad EKP-le esitatava teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust. Selleks järgivad riiklikud pädevad asutused otsuse EKP/2014/29 artiklite 4 ja 5 sätteid.
Artikkel 17
IT-keel teabe edastamiseks riikide pädevate asutuste poolt EKP-le
Riiklikud pädevad asutused edastavad käesolevas määruses osutatud teabe EKP-le kooskõlas aruandluskeele eXtensible Business Reporting Language taksonoomiaga, et võimaldada rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 teabevahetuse osas ühtne tehniline vorming. Selleks järgivad riiklikud pädevad asutused otsuse EKP/2014/29 artikli 6 sätteid.
V JAOTIS
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 18
Aruandluse alguse aruandekuupäevad
1. 31. detsember 2015 on esimene aruandekuupäev aruandluseks käesoleva määruse kohaselt järgmise järelevalvealase finantsteabe osas:
a)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid;
b)
järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, mis ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa.
2. 30. juuni 2016 on esimene aruandekuupäev aruandluseks käesoleva määruse kohaselt järgmise järelevalvealase finantsteabe osas:
a)
järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, mis on järelevalve alla kuuluva grupi osa;
b)
mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide tütarettevõtjad.
3. 30. juuni 2017 on esimene aruandekuupäev aruandluseks käesoleva määruse kohaselt järgmise järelevalvealase finantsteabe osas:
a)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid;
b)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused.
Artikkel 19
Üleminekusätted
Riiklike pädevate asutuste poolt tehtud otsused järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide ja üksuste poolt käesoleva määruse reguleerimisesemesse kuuluva järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta jäävad kehtima aruandeperioodide osas enne artiklis 18 osutatud aruandluse algust.
Artikkel 20
Lõppsäte
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 17. märts 2015