PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 265/2014
ze dne 14. března 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 180 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle seznamu ústupků v příloze Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, kterou uzavřela Rada rozhodnutím 94/800/ES (2), se Evropská unie v případě některých obilovin zavázala stanovit dovozní clo na úrovni, jež zaručí, aby dovozní cena těchto obilovin po zaplacení cla nepřevýšila skutečnou intervenční cenu zvýšenou o 55 %.
(2)
S cílem naplnit tento závazek bylo v článku 136 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (3) stanoveno, že dovozní clo na určité množství obilovin se rovná intervenční ceně platné v době dovozu zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Prováděcí pravidla k uvedenému článku jsou stanovena v nařízení Komise (EU) č. 642/2010 (4).
(3)
Nařízení (EU) č. 1308/2013, které zrušuje a nahrazuje nařízení (ES) č. 1234/2007, neobsahuje ustanovení podobné článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007. Pokud jde o výpočet dovozních cel na zemědělské produkty, může Komise na základě článku 180 nařízení (EU) č. 1308/2013 přijmout prováděcí akty, jejichž prostřednictvím stanoví opatření k dosažení souladu s požadavky stanovenými mimo jiné v mezinárodních dohodách uzavřených v souladu se Smlouvou.
(4)
Aby byly dodrženy mezinárodní závazky Unie, je třeba do nařízení (EU) č. 642/2010 zahrnout metodu výpočtu dovozního cla, která by byla v souladu se seznamem ústupků Evropské unie.
(5)
V čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že dovozní cla se určují vždy k patnáctému dni v měsíci a k poslednímu pracovnímu dni v měsíci, přičemž se uplatní během následujícího patnáctidenního období, a že se během každého takového období může provést případná úprava. S cílem zjednodušit v současnosti používané metody by měla být zrušena zásada automatického stanovení cel uplatňovaná na začátku každého patnáctidenního období a přistupovat k takovému stanovení by se mělo pouze v takovém případě, pokud se výsledek výpočtu odlišuje o určitou částku od výsledku, na jehož základě se určilo clo pro předchozí období, nebo pokud je výsledek výpočtu roven nule.
(6)
S cílem vyhnout se spekulacím a zajistit účinné řízení opatření je vhodné stanovit, aby se stanovení dovozních cel vždy uplatňovalo ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
(7)
V čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že pro stanovení a případné úpravy se neberou v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí období. Počet použitých dnů se proto postupně mění v závislosti na vývoji patnáctidenního období uplatňování. Aby se zajistilo, že počet použitých pracovních dní bude vždy roven deseti, je vhodné uvedené ustanovení zrušit.
(8)
V čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije. Vzhledem k tomu, že měsíční zvýšení intervenční ceny již od hospodářského roku 2009/2010 neplatí pro tvrdou pšenici a od hospodářského roku 2010/2011 pro pšenici obyčejnou, ječmen, kukuřici a čirok, a vzhledem k tomu, že intervenční cena, která se má použít, je pevně stanovená, je třeba toto ustanovení změnit.
(9)
V čl. 2 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že při každém stanovení nebo při úpravě jsou dovozní cla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Vzhledem ke zrušení úprav je třeba toto ustanovení změnit.
(10)
V článku 5 nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že reprezentativní dovozní ceny CIF pro pšenici tvrdou se určují zejména podle údajů z referenční burzy uvedené v příloze III nařízení, tj. Minneapolis Grain Exchange. Z důvodu vývoje podílu produkce pšenice tvrdé ze Spojených států na světovém trhu již tato burza neposkytuje reprezentativní a spolehlivý odhad situace na trhu s pšenicí tvrdou. Jiné zdroje informací na světovém trhu s pšenicí tvrdou jsou navíc nyní velmi nedostatečné či velmi málo spolehlivé, aby se mohly použít jako základ pro stanovení dovozního cla na tento produkt. Z dostupných zdrojů dále vyplývá, že ceny pšenice tvrdé a pšenice obyčejné vysoké kvality vyvážené ze Spojených států procházejí srovnatelným vývojem. Proto je třeba, aby se na pšenici tvrdou vysoké jakosti uplatňovalo clo vypočítané pro pšenici obyčejnou vysoké kvality. Kromě toho by se v případě pšenice tvrdé střední a nízké jakosti měla zohlednit snížení spojená s jakostí krupice.
(11)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (5) stanovilo s účinkem od 1. ledna 2012 změny v kódech KN pro obiloviny. Je tedy nutné upravit odkazy na kódy KN uvedené v nařízení (EU) č. 642/2010 v souladu s těmito změnami.
(12)
Nařízení (EU) č. 642/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 642/2010 se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Bez ohledu na sazby dovozního cla podle společného celního sazebníku se dovozní clo na produkty kódů KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pšenice obyčejná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obyčejná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 rovná intervenční ceně platné při dovozu zvýšené o 55 % a následně snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotyčnou zásilku. Toto clo však nesmí překročit smluvní celní sazbu společného celního sazebníku stanovenou na základě kombinované nomenklatury.
2. Pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 se pro produkty ve zmíněném odstavci pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.
3. Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v odstavci 1 jsou celní sazby platné k datu stanovenému podle článku 112 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 (6).
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Komise vypočítává dovozní clo uvedené v čl. 1 odst. 1 denně.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je 101,31 EUR na tunu.
Dovozní cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 tohoto nařízení.
2. Dovozní clo stanovené Komisí se rovná průměru dovozních cel vypočítaných během předchozích deseti pracovních dní.
Komise stanoví dovozní clo, pokud průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích deseti pracovních dní se liší o více než 5 EUR na tunu vzhledem ke stanovenému clu nebo pokud je průměr roven nule.
Při každém stanovení jsou dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. (7)
Stanovené dovozní clo se použije ode dne jeho zveřejnění.
Dovozní clo stanovené v souladu s tímto nařízením se použije, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
b)
odstavec 3 se zrušuje.
3)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pro určení reprezentativních dovozních cen CIF uvedených v čl. 1 odst. 2 se použijí v případě pšenice obecné vysoké jakosti a kukuřice, jiné než osivo, uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení tyto složky:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
známé obchodní prémie a snížení spojené s touto kotací na trhu Spojených států amerických v den kotace;
c)
náklady na námořní dopravu a související náklady mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.“;
b)
odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:
„3. V případě pšenice obyčejné vysoké jakosti se pro výpočet složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB použije prémie ve výši 14 EUR na tunu.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici obyčejnou vysoké jakosti a kukuřici jinou než osivo jsou souhrnem složek uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c).
Reprezentativní dovozní cena CIF v případě pšenice tvrdé vysoké kvality, osiva pšenice tvrdé a osiva pšenice obyčejné se rovná ceně vypočtené pro pšenici obyčejnou vysoké jakosti.
Reprezentativní dovozní cena CIF v případě pšenice tvrdé střední jakosti a pšenice tvrdé nízké jakosti se rovná ceně vypočtené pro pšenici obyčejnou vysoké jakosti, na kterou se použije snížení o 10 EUR na tunu pšenice tvrdé střední jakosti a 30 EUR na tunu pšenice tvrdé nízké jakosti.
Reprezentativní dovozní cena CIF pro čirok jiný než osivo, osivo čiroku kódu KN 1007 10 90, žito jiné než osivo, osivo žita a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 se rovná ceně vypočtené pro kukuřici jinou než osivo.“;
c)
odstavec 5 se zrušuje.
4)
Přílohy II a III se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 265/2014,
14. märts 2014,
millega muudetakse määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 180,
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu otsusega 94/800/EÜ (2) sõlmitud 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele lisatud kontsessioonide loendi kohaselt kohustus Euroopa Liit kehtestama teatavatele teraviljadele imporditollimaksu sellisel tasemel, et tollimaksu sisaldav impordihind ei oleks suurem kui importimise ajal kehtiv sekkumishind, mida on suurendatud 55 %.
(2)
Kõnealuse kohustuse täitmiseks sätestati nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (3) artiklis 136 muu hulgas, et teatavate teraviljade imporditollimaks võrdub importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealuse artikli rakendussätted on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 642/2010 (4).
(3)
Määrus (EL) nr 1308/2013, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 1234/2007, ei sisalda sätet, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 136. Seoses põllumajandustoodete imporditollimaksude arvutamisega võimaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 180 võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse meetmed muu hulgas vastavalt asutamislepingule sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes sätestatud nõuete täitmiseks.
(4)
Selleks et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi, tuleks määrusesse (EL) nr 642/2010 lisada imporditollimaksude arvutusmeetod, mis vastab Euroopa Liidu kontsessioonide loendile.
(5)
Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 1 on ette nähtud imporditollimaksude kinnitamine iga kuu 15. ja viimasel tööpäeval, et neid siis kohaldada järgneval 15 päeval, ning võimalike kohanduste tegemine igal rakendusperioodil. Senise korra lihtsustamiseks oleks vaja tühistada automaatne tollimaksude kinnitamine iga 15 päeva tagant; seda tuleks teha vaid juhul, kui arvutuste tulemus erineb konkreetse summa poolest eelnevalt kinnitatud imporditollimaksust või kui see võrdub nulliga.
(6)
Spekulatsioonide vältimiseks ning meetme tõhusamaks haldamiseks oleks asjakohane kohaldada kinnitatud imporditollimakse alates maksude Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast.
(7)
Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kinnitamisel ja võimalike kohanduste tegemisel ei tule arvesse võtta eelmisel kehtestamiskorral kasutatud imporditollimaksu päevamäärasid. Ettenähtud ajavahemik võib 15 päeva pikkuse rakendusperioodi jooksul seega varieeruda. Selleks et ettenähtud ajavahemik oleks püsivalt kümne tööpäeva pikkune, on asjakohane jätta kõnealune säte välja.
(8)
Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et imporditollimaksu arvutamisel kasutatav sekkumishind on imporditollimaksu kohaldamise kuul kehtiv sekkumishind. Võttes arvesse, et sekkumishinna igakuiseid tõstmisi ei ole kõva nisu puhul enam rakendatud alates 2009/2010. aasta müügikampaaniast ning pehme nisu, odra, maisi ja sorgo puhul alates 2010/2011. aasta kampaaniast ning et kasutatav sekkumishind on kinnitatud, siis on asjakohane muuta kõnealust sätet.
(9)
Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et tollimaks avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas iga kord, kui see on kindlaks määratud või kui seda on kohandatud. Kui kohanduste tegemine keelustatakse, on asjakohane kõnealust sätet kohaldada.
(10)
Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 kohaselt kehtestatakse tüüpilised CIF-impordihinnad kõva nisu suhtes eeskätt määruse III lisas nimetatud börsi, nimelt Minneapolis Grain Exchange’i hindade alusel. Ameerika Ühendriikide toodangu osatähtsuse kasv kõva nisu maailmaturul osutab sellele, et nimetatud börsi hinnang kõva nisu turu kohta ei ole enam representatiivne ega usaldusväärne. Lisaks sellele on teisi infoallikaid kõva nisu maailmaturu kohta liiga vähe või ei ole nad piisavalt usaldusväärsed kõnealuse toote imporditollimaksu kehtestamiseks. Kättesaadavatest allikatest selgub, et Ameerika Ühendriikide eksporditud kõrgekvaliteedilise kõva nisu ja kõrgekvaliteedilise pehme nisu hindade areng on olnud samalaadne. Järelikult tuleks kõrgekvaliteedilise kõva nisu puhul kohaldada kõrgekvaliteedilise pehme nisu kohta arvutatud tollimaksu. Lisaks sellele tuleks keskmise ja madala kvaliteediga kõva nisu puhul võtta arvesse jahu kvaliteediga seotud allahindlusi.
(11)
Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1006/2011 (5) on alates 1. jaanuarist 2012 ette nähtud muudatused teraviljade CN-koodides. Seetõttu tuleks määruses (EL) nr 642/2010 sisalduvaid viiteid CN-koodidele kohandada vastavalt kõnealustele muudatustele.
(12)
Määrust (EL) nr 642/2010 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(13)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 642/2010 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 1
1. Olenemata ühise tollitariifistiku imporditollimaksu määradest on CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks võrdne importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. See tollimaks ei tohi siiski ületada kombineeritud nomenklatuuri alusel kindlaksmääratud kokkuleppelist ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.
2. Lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.
3. Lõikes 1 osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (6) artiklis 112 ettenähtud ajal.
2)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)
lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
„1. Artikli 1 lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutab komisjon igapäevaselt.
Imporditollimaksu arvutamisel kasutatav sekkumishind on 101,31 eurot tonni kohta.
Imporditollimaksu arvutamisel kasutatav impordihind on iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse artikliga 5 ette nähtud korras.
2. Komisjoni kinnitatud imporditollimaks on võrdne kümne eelneva tööpäeva jooksul arvutatud keskmise tollimaksu määraga.
Komisjon kinnitab imporditollimaksud, juhul kui kümne eelneva tööpäeva jooksul arvutatud imporditollimaksude keskmine erineb enam kui 5 euro võrra tonni kohta kinnitatud tollimaksumäärast või kui see on võrdne nulliga.
Iga kord, kui imporditollimaks on kindlaks määratud, avaldatakse see ning selle arvutamiseks kasutatud andmed Euroopa Liidu Teatajas (7).
Kinnitatud imporditollimaksu kohaldatakse alates selle avaldamise kuupäevast.
Käesolevale määruse kohaselt kinnitatud imporditollimaksu kohaldatakse kuni uute kinnitatud tollimaksumäärade jõustumiseni.
b)
lõige 3 jäetakse välja.
3)
Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud kõrge kvaliteediga pehme nisu ja maisi (v.a seemnemaisi) puhul on artikli 1 lõikes 2 osutatud tüüpilise CIF-impordihinna määramise komponendid järgmised:
a)
tüüpiline börsinoteering Ameerika Ühendriikide turul;
b)
selle noteeringuga noteerimispäeval kaasnevad teadaolevad lisatasud ja allahindlused Ameerika Ühendriikide turul;
c)
mereveotasu ja seonduvad kulud Ameerika Ühendriikide (Mehhiko või Duluthi laht) ja Rotterdami sadama vahel vähemalt 25 000-tonnise laeva kohta.”;
b)
lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
„3. Lõike 1 punktis b osutatud komponendi või asjaomase FOB-noteeringu arvutamisel kohaldatakse kõrgekvaliteedilisele pehmele nisule lisatasu 14 eurot tonni kohta.
4. Kõrgekvaliteedilise pehme nisu ja maisi (v.a seemnemaisi) tüüpiline CIF-impordihind on lõike 1 punktides a, b ja c osutatud komponentide summa.
Kõrgekvaliteedilise kõva nisu, kõva nisu seemne ja pehme nisu seemne tüüpiline CIF-impordihind on kõrgekvaliteedilise pehme nisu puhul arvutatud hind.
Keskmise kvaliteediga kõva nisu ja madala kvaliteediga kõva nisu tüüpiline CIF-impordihind on kõrgekvaliteedilise pehme nisu puhul arvutatud hind, millest lahutatakse 10 eurot tonni kohta keskmise kvaliteediga kõva nisu puhul ja 30 eurot tonni kohta madala kvaliteediga kõva nisu puhul.
Hariliku sorgo, CN-koodi 1007 10 90 alla kuuluva seemnesorgo, hariliku rukki, seemnerukki ja CN-koodi 1005 10 90 alla kuuluva seemnemaisi tüüpiline CIF-impordihind on maisi (v.a seemnemaisi) puhul arvutatud hind.”;
c)
lõige 5 jäetakse välja.
4)
II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. märts 2014