ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. března 2014,
kterým se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci a kterým se zrušuje rozhodnutí 95/320/ES
(2014/113/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „výbor“) byl zřízen rozhodnutím Komise 95/320/ES (1) za účelem posuzování účinků chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci. Práce výboru přímo podporuje regulační činnost Unie v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci. Rozvíjí kvalitní srovnávací analytické znalosti a zajišťuje, aby návrhy, rozhodnutí a politika Komise týkající se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků byly založeny na spolehlivých vědeckých důkazech.
(2)
Výbor napomáhá Komisi zejména při posuzování nejnovějších dostupných vědeckých údajů a při navrhování limitních hodnot expozice při práci pro ochranu zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli, které mají být stanoveny na úrovni Unie podle směrnice Rady 98/24/ES (2) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (3).
(3)
Členové Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci jsou vysoce kvalifikovaní specializovaní nezávislí odborníci, kteří byli vybráni na základě objektivních kritérií. Jsou jmenováni za svou osobu a poskytují Komisi doporučení a stanoviska, která jsou nutná k vytváření politiky EU týkající se ochrany pracovníků. Přínos je takového charakteru, že by bez něj Komise nemohla dosáhnout svých cílů v oblasti sociální politiky na ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků. Proto by tito nezávislí odborníci měli kromě náhrady výdajů obdržet odměnu, která je přiměřená vzhledem ke konkrétním úkolům, kterými byli pověřeni.
(4)
Práce výboru účinně přispívá ke zlepšení pracovního prostředí za účelem ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků tím, že poskytuje Komisi vědecké důkazy o účincích chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci, což je nezbytné pro to, aby Komise mohla dosáhnout příslušných cílů sociální politiky Unie. Aktivity výboru budou tudíž financovány z příslušné rozpočtové položky, která zahrnuje podpůrné iniciativy v oblasti sociálních politik a pracovních podmínek.
(5)
Vyvstává rovněž potřeba zlepšit strukturu a pracovní postupy výboru.
(6)
Členové výboru by měli být vybráni prostřednictvím výzvy k vyjádření zájmu. To zajistí, že postup bude respektovat zásadu rovných příležitostí a transparentnosti.
(7)
S cílem zabezpečit kontinuitu a účinnost práce výboru by měli členové jmenovaní rozhodnutím Komise 2009/985/EU (4) zůstat ve své funkci, dokud nebudou jmenováni noví členové výboru.
(8)
Vědecká stanoviska ve věcech týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků musí být založena na etických zásadách odbornosti, nezávislosti, nestrannosti a transparentnosti, jak byly formulovány ve sdělení Komise s názvem „Získávání a využívání znaleckých posudků Komisí: zásady a pokyny - lepší znalosti pro lepší politiku“ (5), a musí být vydávána v souladu s osvědčenými postupy posuzování rizik.
(9)
Vzhledem k tomu, že musí být učiněny podstatné změny rozhodnutí 95/320/ES, by uvedené rozhodnutí mělo být v zájmu srozumitelnosti zrušeno a nahrazeno novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci
Za účelem posuzování účinků chemických činitelů na zdraví pracovníků při práci se zřizuje Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „výbor“).
Článek 2
Poslání
1. Posláním výboru je poskytovat Komisi doporučení a stanoviska na její žádost v jakékoli otázce týkající se posuzování toxikologických účinků chemických látek na zdraví pracovníků.
2. Výbor po konzultaci se sekretariátem, který se zřizuje podle čl. 5 odst. 3, přijme metodiku pro odvozování limitních hodnot expozice při práci a bude ji přezkoumávat, aby odrážela veškeré příslušné vědecké faktory související s určováním limitních hodnot expozice při práci. Výbor zajistí, aby tato metodika odrážela stávající praxi v oblasti posuzování rizik.
3. Výbor zejména doporučí limitní hodnoty expozice při práci založené na vědeckých údajích, jak je stanoveno ve směrnici 98/24/ES a ve směrnici 2004/37/ES, které mimo jiné zahrnují:
-
průměrné koncentrace rozložené na dobu osmi hodin (TWA),
-
limitní hodnoty krátkodobé expozice (STEL),
-
biologické limitní hodnoty/biologické směrné hodnoty (BLV/BGV).
Je-li to nezbytné, mohou být limitní hodnoty expozice při práci doplněny poznámkami, jež zahrnují:
-
pravděpodobnost absorpce kůží,
-
senzibilující potenciál,
-
karcinogenní charakteristiky.
Dodatečné příslušné poznámky mohou být doplněny změnami metodického dokumentu výboru.
4. Každé doporučení limitní hodnoty expozice při práci bude podpořeno a podrobně vysvětleno informacemi o základních údajích, kritických účincích, použitých technikách extrapolace a o jakémkoli případném riziku pro lidské zdraví. Kromě toho bude rovněž poskytnut komentář o možnosti kontrolovat jakoukoli navrhovanou limitní hodnotu expozice při práci.
5. Komise může požádat výbor, aby vykonával jiné činnosti související s toxikologickým hodnocením chemických činitelů.
6. Výbor zjistí, zda-li případně nechybí konkrétní vědecké informace, jež mohou být potřebné pro hodnocení rizik chemických látek, a vyrozumí o tom příslušně Komisi.
7. Výbor stanoví aktuální prioritní otázky týkající se účinků chemických látek na zdraví a vyrozumí o nich příslušně Komisi.
8. Za účelem přezkumu údajů a vědeckých informací o chemických činitelích či o metodických otázkách zřídí výbor na žádost Komise tematické pracovní skupiny. S organizací těchto pracovních skupin napomáhá sekretariát výboru.
9. Při plnění svých úkolů se výbor v souladu s čl. 5 odst. 5 snaží zajistit spolupráci s ostatními příslušnými orgány zřízenými podle právních předpisů EU, včetně agentur Unie, které vykonávají podobné úkoly v otázkách společného zájmu.
Článek 3
Jmenování členů výboru
1. Výbor se skládá z nejvýše 21 jednotlivých odborníků vybraných ze seznamu vhodných uchazečů sestaveného na základě zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a na internetové stránce Komise. Rovněž je poskytnut odkaz z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (dále jen „rejstřík“) na internetovou stránku, kde je výzva zveřejněna.
Členové jsou jmenováni za svou osobu Komisí.
Členové jsou vybráni na základě jejich prokázané vědecké kvalifikace a zkušeností vzhledem k nutnosti zajistit:
-
zastoupení celé škály vědeckých specializací nezbytných pro splnění poslání, tedy zejména chemie, toxikologie, epidemiologie, pracovní lékařství a hygiena při práci a obecné schopnosti v oblasti stanovení limitních hodnot expozice při práci,
-
vyvážené územní zastoupení členů výboru.
2. Jména členů musí být pro informační účely zveřejněny v rejstříku a v Úředním věstníku Evropské unie.
Osobní údaje se shromáždí, zpracují a zveřejní v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
3. Členové jmenovaní rozhodnutím 2009/985/EU v souladu s rozhodnutím 95/320/ES zůstávají podle tohoto rozhodnutí ve své funkci, dokud nejsou v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 1 a 2 jmenováni členové na nové funkční období.
Článek 4
Funkční období
1. Funkční období členů výboru činí tři roky. Po uplynutí tříletého funkčního období zůstávají členové výboru ve funkci, dokud nejsou nahrazeni nebo dokud nejsou jmenováni opakovaně.
2. V případě odstoupení člena výboru před uplynutím tříletého funkčního období či neúčastní-li se člen výboru více než jedné třetiny zasedání či není-li z jakéhokoli jiného důvodu schopen nadále účinně přispívat k jednání výboru, může být pro zbývající část svého funkčního období nahrazen. Komise v takovém případě jmenuje postupem podle článku 3 nového člena z dřívějšího seznamu uchazečů.
Článek 5
Řídící rada a sekretariát výboru
1. Na počátku každého funkčního období volí výbor ze svých členů prostou většinou předsedu a dva místopředsedy. Tito tři členové tvoří řídící radu výboru (dále jen „řídící rada“).
2. Řídící rada odpovídá za vnitřní procedurální otázky výboru a předsedá jednáním za účelem dosažení vědeckého konsenzu, pokud jde o doporučení a stanoviska, jež mají být přijata.
3. Komise poskytuje výboru a jeho pracovním skupinám sekretariát a správní podporu nezbytnou k účinnému fungování výboru.
4. Sekretariát zajišťuje účinnou spolupráci výboru s ostatními vědeckými výbory a agenturami Unie.
5. Sekretariát zajistí včasné zjištění možných zdrojů střetu mezi doporučeními a stanovisky výboru a doporučeními a stanovisky jiných subjektů zřízených podle práva EU, včetně agentur Unie, které vykonávají podobné úkoly v otázkách společného zájmu.
Článek 6
Pracovní skupiny
1. Na žádost řídící rady může výbor po dohodě s útvary Komise ustavit ze svých členů pracovní skupiny.
2. Úkolem pracovních skupin je jednat o zvláštních otázkách týkajících se pracovní činnosti výboru na základě pověření definovaného výborem a zpravovat následně výbor o výsledcích svých jednání. Tyto pracovní skupiny se rozpustí, jakmile splní svůj úkol.
Článek 7
Plenární zasedání výboru a jednání pracovních skupin
1. Výbor přijme jednací řád na základě vzorového jednacího řádu pro skupiny odborníků Komise.
2. Plenární zasedání výboru se zpravidla konají čtyřikrát ročně.
3. Útvary Komise svolávají plenární zasedání výboru, jichž se účastní, a dále svolávají jednání pracovních skupin.
4. Výbor i pracovní skupiny se obvykle scházejí v sídle Komise. Za výjimečných okolností se však jednání může konat i jinde.
Článek 8
Postupy a metodika
1. Výbor jedná o záležitostech týkajících se jakékoliv žádosti o vydání doporučení, pokud jde o limitní hodnoty expozice při práci pro konkrétní látky či skupiny látek, nebo o jiném vědeckém stanovisku (dále jen „stanovisko“), které si vyžádala Komise.
2. Komise může stanovit v žádosti o jakékoliv doporučení nebo stanovisko výboru v souladu s odstavcem 1 lhůtu, v níž má být takové doporučení či stanovisko vydáno.
3. Výbor, a zejména jeho řídící rada, učiní vše pro to, aby jeho doporučení či stanoviska byla založena na obecné shodě. Po jednání výboru nenásleduje hlasování. Není-li dosaženo jednomyslnosti, uvede výbor ve zprávě určené Komisi jednotlivé různé názory vyjádřené při jednání.
4. Výbor za podpory sekretariátu zajistí, aby metodika odrážela nejnovější vědecké standardy a byla uplatňována.
5. Aniž jsou dotčena ustanovení o důvěrnosti uvedená v čl. 9 odst. 3, zveřejní Komise aktualizovanou metodiku spolu s přijatými doporučeními a stanovisky výboru na své internetové stránce vyhrazené výboru.
Článek 9
Etické zásady
Členové výboru se zavazují, že budou jednat nezávisle na jakémkoli vnějším vlivu. Nesmějí svou odpovědnost přenášet na jiné osoby.
Učiní prohlášení, v němž se zavážou, že budou jednat ve veřejném zájmu, a prohlášení o zájmech, v němž uvedou, zda mají či nemají jakékoli přímé či nepřímé zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost.
Útvary Komise vezmou na vědomí charakter jakýchkoli zájmů uvedených v prohlášení a rozhodnou o nich.
Výbor zajistí, aby doporučení a stanoviska jasně odrážela argumenty uvedené v procesu rozhodování, jak je stanoveno v jeho metodice.
Aniž je dotčen článek 339 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 12 tohoto rozhodnutí, nesmějí členové výboru sdělovat informace, které získají při práci ve výboru, tematických pracovních skupinách, pracovních skupinách či v rámci jiných činností souvisejících s tímto rozhodnutím.
Na počátku každého funkčního období podepíší členové výboru písemné prohlášení o zachování mlčenlivosti.
Článek 10
Pozorovatelé a externí odborníci
1. Útvary Komise vyzvou země EHP/ESVO, aby navrhly vědce, kteří se budou účastnit zasedání coby pozorovatelé.
2. Bude-li to vhodné, mohou útvary Komise požádat externí vědecké odborníky se zvláštní odbornou způsobilostí v souvislosti s určitým tématem na programu jednání, aby se příležitostně účastnili práce výboru nebo pracovní skupiny.
Článek 11
Zvláštní příspěvky
1. Členové výboru a externí odborníci pozvaní z podnětu Komise mají nárok na zvláštní příspěvek v maximální výši 450 EUR ve formě denních jednotkových nákladů za každý celý pracovní den. Celkové náklady se vypočítají a zaokrouhlí nahoru s přesností na půl pracovního dne. Platby se provádějí v eurech.
2. Cestovní náklady a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností výboru hradí Komise v souladu s platnými předpisy (7). Tyto výdaje se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.
3. Ustanovení čl. 11 odst. 1 nabývá účinku dnem, ke kterému jsou v souladu s postupem stanoveným v článku 3 jmenováni členové na další funkční období výboru.
Článek 12
Transparentnost
1. Komise zveřejňuje všechny relevantní dokumenty (jako jsou pořady jednání, zápisy z jednání a příspěvky účastníků) v rejstříku nebo prostřednictvím odkazu v rejstříku na příslušnou internetovou stránku.
2. Výjimky ve zveřejnění jsou možné na základě posouzení jednotlivých případů, kdy by zveřejnění dokumentu mohlo poškodit veřejný nebo soukromý zájem, jak je definován v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (8).
Článek 13
Zrušení
1. Rozhodnutí 95/320/ES se zrušuje.
2. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. března 2014.
KOMISJONI OTSUS,
3. märts 2014,
millega asutatakse töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/320/EÜ
(2014/113/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut
ning arvestades järgmist:
(1)
Töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee (edaspidi „komitee”) asutati komisjoni otsusega 95/320/EÜ (1) eesmärgiga uurida töökeskkonna keemiliste tegurite mõju töötajate tervisele. Komitee toetab oma tööga otseselt liidu seadusandlikku tegevust töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas. Komitee töötab välja kõrgetasemelisi võrdlevaid analüütilisi teadmisi ning tagab, et töötajate tervise ja ohutuse kaitset käsitlevad komisjoni ettepanekud, otsused ja poliitikameetmed põhinevad usaldusväärsetel teaduslikel tõenditel.
(2)
Komitee abistab komisjoni eelkõige seoses uute teaduslike andmete hindamisega ja töökeskkonna ohtlike ainete piirnormide (occupational exposure limit, OEL) kavandamisega, et kaitsta töötajaid keemilistest mõjuritest tulenevate ohtude eest; OELid määratakse nõukogu direktiivi 98/24/EÜ (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (3) kohaselt kindlaks liidu tasandil.
(3)
Töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee liikmed on objektiivsete kriteeriumide alusel valitud kõrgelt kvalifitseeritud, spetsialiseerunud ja sõltumatud eksperdid. Nad nimetatakse ametisse isiklikult ning nad esitavad komisjonile soovitusi ja arvamusi, mis on vajalikud töötajate kaitset käsitleva ELi poliitika arendamiseks. Kõnealuse panuse laad on selline, et ilma selleta ei saaks komisjon saavutada töötajate tervise ja ohutuse kaitset käsitlevaid sotsiaalpoliitika eesmärke. Seega tuleks eelnimetatud sõltumatutele ekspertidele lisaks kulude hüvitamisele maksta töötasu, mis vastab neile antud konkreetsetele ülesannetele.
(4)
Komitee annab oma tööga tõhusa panuse töökeskkonna parandamisse töötajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks, esitades komisjonile teaduslikke tõendeid töökeskkonna keemiliste tegurite mõju kohta töötajate tervisele, mis on hädavajalikud selleks, et komisjonil oleks võimalik saavutada asjakohased liidu sotsiaalpoliitika eesmärgid. Seepärast kasutatakse komitee tegevuse rahastamiseks asjakohast eelarverida, mis on nähtud ette sotsiaalpoliitika ning töötingimuste valdkonna algatuste toetamiseks.
(5)
Samuti on vaja parandada komitee ülesehitust ja töökorda.
(6)
Komitee liikmed tuleks valida osalemiskutse kaudu. Nii tagatakse menetluse kooskõla võrdsete võimaluste ja läbipaistvuse põhimõttega.
(7)
Komitee töö järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks peaksid komisjoni otsusega 2009/985/EL (4) nimetatud liikmed jääma ametisse kuni uute komiteeliikmete määramiseni.
(8)
Teaduslik nõustamine töötajate tervise ja ohutuse küsimustes peab tuginema pädevuse, sõltumatuse, erapooletuse ja läbipaistvuse eetilistele põhimõtetele, mis on esitatud komisjoni teatises „Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine komisjoni poolt: põhimõtted ja juhised, alusteadmiste parandamine parema poliitika jaoks”, (5) ning seda tuleb korraldada kooskõlas riskihindamise parimate tavadega.
(9)
Kuna otsuse 95/320/EÜ puhul tuleb teha olulisi muudatusi, tuleks kõnealune otsus selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada uue otsusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee
Asutatakse töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee (edaspidi „komitee”), et hinnata töökeskkonna keemiliste tegurite mõju töötajate tervisele.
Artikkel 2
Eesmärk
1. Komitee ülesanne on esitada komisjonile viimase taotluse korral soovitusi või arvamusi kõikide küsimuste kohta, mis on seotud kemikaalide toksilisuse hindamisega seoses nende mõjuga töötajate tervisele.
2. Komitee võtab pärast artikli 5 lõikes 3 ette nähtud sekretariaadiga nõupidamist vastu metoodika, mille alusel töötatakse välja ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas (OELid), ja vaatab seda pidevalt läbi, et võtta arvesse kõiki teaduslikke tegureid, mis on seotud OELide kehtestamisega. Komitee tagab, et metoodikas võetakse arvesse praegust riskihindamise praktikat.
3. Komitee esitab eelkõige teaduslikel andmetel põhinevad OELid, nagu on määratletud direktiivis 98/24/EÜ ning direktiivis 2004/37/EÜ; piirnormid peavad hõlmama muu hulgas järgmist:
-
ajaga (kaheksa tundi) kaalutud keskmine (time-weighted average, TWA);
-
lühiajalise kokkupuute piirnormid (short-term limits / excursion limits, STEL);
-
bioloogilised piirväärtused / bioloogilised soovituslikud väärtused (biological limit values / biological guidance values, BLV/BGV).
OELe täiendatakse vajaduse korral lisamärkustega:
-
tõenäoline on absorbeerumine naha kaudu;
-
võib tekitada ülitundlikkust;
-
kantserogeensete omadustega.
Komitee metoodikat käsitleva dokumendi muudatustega võib kasutusele võtta lisamärkusi.
4. Igale OELi soovitusele lisatakse kinnituseks ja üksikasjalikuks selgituseks põhiandmed, kriitilise mõju kirjeldus, kasutatud ekstrapoleerimisvõtted ning andmed inimese tervisele avalduda võivate ohtude kohta. Lisaks märgitakse, kas iga kavandatava OELi puhul on kokkupuudet võimalik kontrollida.
5. Komisjon võib paluda, et komitee võtaks muid meetmeid seoses keemiliste mõjurite mürgisuse hindamisega.
6. Komitee teeb kindlaks keemiliste ohtude hindamiseks vajaliku teadusliku teabe puudumise ning teavitab sellest komisjoni.
7. Komitee määrab kindlaks aktuaalsed tähtsamad küsimused seoses kemikaalide mõjuga tervisele ning teavitab neist komisjoni.
8. Komisjoni taotluse korral korraldab komitee temaatilisi seminare, kus vaadatakse läbi keemiliste mõjuritega seotud teaduslik teave ja andmed ning metoodikaga seotud küsimused. Selliseid seminare korraldatakse komitee sekretariaadi toetusel.
9. Oma ülesannete täitmisel püüab komitee vastavalt artikli 5 lõikele 5 tagada koostöö muude asjaomaste ELi õiguse alusel asutatud asutustega, kaasa arvatud liidu ametid, kellel on samalaadsed ülesanded ühiseid huve käsitlevates küsimustes.
Artikkel 3
Komitee liikmete nimetamine
1. Komiteesse kuulub kuni 21 üksikisikust eksperti, kes on valitud sobivate kandidaatide loetelust, mis on koostatud pärast osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil. Samuti avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja samalaadsete üksuste registris (edaspidi „register”) link veebisaidile, kus on avaldatud osalemiskutse.
Liikmed nimetab komisjon ametisse isikuliselt.
Liikmed valitakse nende tõendatud teadusalase pädevuse ja kogemuste põhjal, võttes arvesse vajadust tagada, et
-
oleks hõlmatud ülesande täitmiseks vajalik laialdane teaduslik pädevus, sealhulgas eelkõige keemia, toksikoloogia, epidemioloogia, kutsehaiguste ja tööhügieeni ning üldine pädevus OELide sätestamise alal;
-
komitees oleks tagatud ühtlane geograafiline esindatus.
2. Liikmete nimed avaldatakse teavitamise eesmärgil nii registris kui ka Euroopa Liidu Teatajas.
Isikuandmete kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel lähtutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 45/2001 (6).
3. Liikmed, kes on otsuse 95/320/EÜ kohaselt nimetatud komisjoni otsusega 2009/985/EL, jäävad käesoleva otsuse alusel ametisse, kuni vastavalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud korrale nimetatakse liikmed uueks ametiajaks.
Artikkel 4
Ametiaeg
1. Komitee liikmete ametiaeg on kolm aastat. Pärast kolmeaastase ametiaja möödumist jäävad komitee liikmed ametisse, kuni nad asendatakse või tagasi nimetatakse.
2. Kui komisjoni liige enne kolmeaastase perioodi lõppemist tagasi astub või kui komitee liige on puudunud rohkem kui kolmandikult koosolekutest või kui komitee liige ei ole muul põhjusel võimeline komitee töös tõhusalt osalema, võib komitee liikme ülejäänud ametiaja ulatuses asendada teisega. Sellisel juhul nimetab komisjon uue liikme eelmisest kandidaatide loetelust artikliga 3 ette nähtud korra kohaselt.
Artikkel 5
Komitee juhatus ja sekretariaat
1. Iga ametiaja alguses valib komitee oma liikmete seast lihthäälteenamusega eesistuja ja kaks asetäitjat. Need kolm liiget moodustavad komitee juhatuse (edaspidi „juhatus”).
2. Juhatus vastutab komiteesiseste töökorralduslike küsimuste eest ja juhatab koosolekuid, et võtta teadlaste konsensusega vastu soovitusi või arvamusi.
3. Komisjon tagab komiteele ja töörühmadele sekretariaaditeenused ning komitee tõhusaks tegevuseks vajaliku haldustoetuse.
4. Sekretariaat tagab komitee tõhusa koostöö muude teaduskomiteede ja liidu asutustega.
5. Sekretariaat hoolitseb selle eest, et selgitada varakult välja võimalikud konfliktiallikad komitee soovituste ja arvamuste ning muude ELi õiguse alusel asutatud asutuste arvamuste vahel, kaasa arvatud liidu ametid, kellel on samalaadsed ülesanded ühiseid huve käsitlevates küsimustes.
Artikkel 6
Töörühmad
1. Juhatuse taotlusel ja kokkuleppel komisjoni talitustega võib komitee moodustada oma liikmetest töörühmi.
2. Töörühmad on kohustatud arutama komitee tööga seotud konkreetseid küsimusi, lähtudes komitee antud ülesandest, ja esitama aruandeid arutelude tulemuste kohta. Sellised töörühmad saadetakse laiali kohe, kui nende ülesanne on täidetud.
Artikkel 7
Komitee täiskogu istungid ja töörühmade koosolekud
1. Komitee võtab komisjoni eksperdirühmade standardtöökorra alusel vastu oma töökorra.
2. Komitee täiskogu istungid toimuvad üldjuhul neli korda aastas.
3. Komisjoni talitused kutsuvad kokku komitee täiskogu istungid ja võtavad neist osa ning komisjoni talitused kutsuvad kokku töörühmade koosolekud.
4. Komitee ja selle töörühmade koosolekud ja istungid toimuvad tavaliselt komisjoni asukohas. Erijuhtudel võib koosolekuid pidada mujal.
Artikkel 8
Menetlused ja metoodika
1. Komitee arutelude aluseks on komisjoni taotlus, et komitee esitaks konkreetse aine või ainerühma kohta OELi käsitleva soovituse või muu teadusliku arvamuse (edaspidi „arvamus”).
2. Komisjon võib kehtestada komiteele lõikes 1 nimetatud soovituse või arvamuse koostamiseks tähtaja.
3. Komitee ja eelkõige juhatus püüavad igati jõuda selleni, et komitee soovitused põhineksid konsensusel. Komitee aruteludele ei järgne hääletust. Kui üksmeelt ei saavutata, kannab komitee aruteludes väljendatud lahkarvamused aruandesse ja esitab komisjonile.
4. Sekretariaadi toetusel tagab komitee, et ta kasutab metoodikat, mis on kooskõlas uusimate teaduslike saavutustega.
5. Komisjon avaldab ajakohastatud metoodika koos komitee vastu võetud soovituste ja arvamustega komiteed käsitleval komisjoni veebilehel, piiramata sellega artikli 9 lõike 3 konfidentsiaalsussätete kohaldamist.
Artikkel 9
Eetikapõhimõtted
Komitee liikmed kohustuvad tegutsema välistest mõjutustest sõltumatult. Nad ei delegeeri oma ülesandeid muudele isikutele.
Nad esitavad avalduse, millega kohustuvad tegutsema üldistes huvides, ja teatavad, kas neil on või ei ole otseseid või kaudseid huvisid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks.
Komisoni talitused võtavad avaldatud andmed huvide kohta teadmiseks ja otsustavad, kui asjakohane on iga huvi.
Komitee tagab, et tema esitatud soovitustes ja arvamustes on selgelt esitatud põhjendused, mille alusel otsused on tehtud, nagu on osutatud komitee metoodikas.
Piiramata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 339 ega käesoleva otsuse artikli 12 kohaldamist, ei tohi komitee liikmed avalikustada neile komitee tegevuse käigus, temaatilistel seminaridel, töörühmades või muudel käesoleva otsusega seoses toimunud üritustel teatavaks saanud teavet.
Komitee liikmed peavad iga ametiaja alguses alla kirjutama konfidentsiaalsusavaldusele.
Artikkel 10
Vaatlejad ja väliseksperdid
1. Komisjoni talitused kutsuvad EMP/EFTA riike üles tegema ettepanekuid teadlaste kohta, kes võiksid koosolekutel osaleda vaatlejatena.
2. Kui see on asjakohane, võivad komisjoni talitused kutsuda komitee või töörühma töös vastavalt vajadusele osalema teaduseksperte, kes ei kuulu komiteesse, kuid kes on pädevad konkreetses päevakorraküsimuses.
Artikkel 11
Erihüvitised
1. Komitee liikmetel ja komisjoni algatusel töös osalema kutsutud välisekspertidel on õigus saada erihüvitist iga täistööpäeva eest makstava päevaühiku alusel, mille ülempiir on 450 eurot. Hüvitise kogusumma arvutatakse ja ümardatakse ülespoole kuni lähima poolele tööpäevale vastava summani. Maksed tehakse eurodes.
2. Komisjon hüvitab kohaldatavate sätete (7) kohaselt sõidu- ja elamiskulud, mis tuleb kanda komitee tegevuses osalemiseks. Nimetatud kulud hüvitatakse nende summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.
3. Artikli 11 lõige 1 jõustub alles kuupäeval, mil artiklis 3 sätestatud menetluse kohaselt nimetatakse komitee liikmed järgmiseks ametiajaks.
Artikkel 12
Läbipaistvus
1. Komisjon avaldab kõik asjakohased dokumendid (nt päevakorrad, protokollid ja osalejate kaastöö) kas registris või teemakohasel veebisaidil, millele suunav link avaldatakse registris.
2. Avaldamisel võib teha iga üksikjuhtumi eraldi hindamisest lähtudes erandeid, kui dokumendi avalikustamine kahjustaks avalikku või erahuvi, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (8) artiklis 4.
Artikkel 13
Kehtetuks tunnistamine
1. Otsus 95/320/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 3. märts 2014