PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/501
ze dne 24. března 2015
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 26. června 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila toto šetření na základě podnětu podaného dne 13. května 2014 sdružením Eurofer (dále jen „žadatel“) jménem výrobců plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii, kteří podali podnět. Žadatel představuje přibližně 50 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Dne 14. srpna 2014 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).
1.2. Celní evidence
(4)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 15. prosince 2014 prováděcí nařízení (EU) č. 1331/2014 (4), kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, a to počínaje dnem 17. prosince 2014.
1.3. Zúčastněné strany
(5)
V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské a tchajwanské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. Komise o zahájení šetření rovněž informovala výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a Jihoafrické republice a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o USA jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(6)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(7)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(8)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali přibližně 50 % objemu výroby. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. K prozatímnímu vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní vzorek byl potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(9)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet jedna dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek čtyři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace.
(11)
Komise obdržela připomínky týkající se vlastnické struktury jednoho z vybraných dovozců. Zúčastněné strany tvrdily, že jeden dovozce by do vzorku neměl být zahrnut, protože je ve spojení s jedním výrobcem v Unii. Tento dovozce však nebyl ve spojení s žádnými výrobci v Unii během období šetření, nýbrž až následně. Kromě toho pojem „dovozce, který není ve spojení“, znamená, že daný dovozce není ve spojení s vyvážejícími výrobci. Dovozce, který není ve spojení, totiž může být ve spojení s výrobcem v Unii.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zástupce Tchaj-wanu při EU, aby našli a/nebo kontaktovali případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět údajných vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vývozců (z nichž tři jsou ve spojení) na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(14)
Šetření ukázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku a dvě spolupracující společnosti nezařazené do vzorku nesplňují definici vyvážejícího výrobce, jelikož působí pouze jako střediska služeb a dotčený výrobek používají jako výrobní vstup. Bylo zjištěno, že tyto společnosti nemají zařízení pro válcování za tepla ani za studena a jejich přidaná hodnota je s ohledem na náklady jejich vstupů nevýznamná. Ve skutečnosti kupují a prodávají různé druhy dotčeného výrobku (viz 26. až 28. bod odůvodnění níže).
(15)
Jedna z těchto společností je však ve spojení s vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku. Proto byla v šetření považována za součást uvedené skupiny společností. Po vyloučení společnosti, jež neodpovídala definici vyvážejícího výrobce, ze vzorku představuje zbytek vzorku nejméně zhruba 48 % celkového objemu vývozu z Tchaj-wanu do Unie a přibližně 80 % domácího prodeje na Tchaj-wanu. Vzorek byl tudíž stále reprezentativní.
(16)
Komise vyloučila z výpočtu všech individuálních dumpingových rozpětí a úrovně pro odstranění újmy ostatní tři společnosti. V důsledku toho nebyla pro tyto tři společnosti stanovena žádná celní sazba.
Individuální zjišťování
(17)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a toto individuální zjišťování mu bylo přiznáno.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby našly a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(19)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
b) Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce v ČLR
(20)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, známému sdružení vyvážejících výrobců a orgánům ČLR. Žádný z vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
c) Dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky čínským a tchajwanským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování, výrobcům ve dvou potenciálních srovnatelných zemích, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili.
(22)
Na dotazník odpověděli čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, čtyři tchajwanští vyvážející výrobci zařazení do vzorku (včetně dvou, kteří - jak se ukázalo - nebyli vyvážejícími výrobci), jeden tchajwanský vyvážející výrobce, který žádal o individuální zjišťování, dva výrobci v USA (srovnatelné zemi), čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazení do vzorku a šest uživatelů.
d) Inspekce na místě
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itálie
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španělsko
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francie
Středisko služeb společnosti Acciai Speciali Terni S.P.A., které je ve spojení
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itálie
Žadatel
-
Eurofer, Brusel, Belgie
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Dovozce v Unii, který je ve spojení s výrobcem
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburk, Německo
(24)
Komise uspořádala slyšení, včetně slyšení u úředníka pro slyšení, s vyvážejícími výrobci, sdruženími a dovozci.
1.4. Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(26)
Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena) pocházející z Číny a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli mají širokou škálu použití, například při výrobě domácích spotřebičů (například vnitřních částí praček a myček nádobí), svařovaných trubek a zdravotnických prostředků, jakož i v odvětví zpracování potravin a v automobilovém průmyslu.
(28)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2.2. Obdobný výrobek
(29)
Bylo zjištěno, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné v dotčených zemích a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Zúčastněné strany tvrdily, že některé typy výrobku (včetně úzkých a precizních pásků) by měly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože výrobci v Unii nemohou plně zásobovat těmito segmenty trhu. Výrobní odvětví Unie však poskytlo důkazy, že jsou těmito segmenty trhu skutečně schopni plně zásobovat.
(31)
Pokud jde o precizní pásky, strany dále tvrdily, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise rozhodlo o vyloučení tohoto typu výrobku z příslušného výrobkového trhu, a to ve své analýze týkající se spojení podniků Outokumpu/INOXUM (5). Nicméně definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky. V případě antidumpingu je trh definován fyzickými vlastnostmi výrobku, který je předmětem šetření. Proto se v případě antidumpingu mohou typy výrobku lišit v některých parametrech (šířka, tolerance, mechanické vlastnosti). Kromě toho tento typ výrobku byl od samého počátku součástí šetření, jelikož výrobci precizních pásků v Unii byli kontaktováni při ověření postavení.
(32)
Komise proto tvrzení odmítla a rozsah definice výrobku, který je předmětem šetření, ponechala beze změny.
3. DUMPING
3.1. ČLR
3.1.1. Běžná hodnota
3.1.1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří podali žádost a prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
3.1.1.2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.
(36)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Komise kontaktovala řadu potenciálních srovnatelných zemích (Indii, Jižní Afriku, Jižní Koreu, Tchaj-wan a USA) a na základě obdržených informací požádala 32 známých výrobců obdobného výrobku v Jižní Africe, Jižní Koreji a USA o poskytnutí informací. O výrobcích v Indii neobdržela žádné informace, a Indie tudíž nemohla být považována za potenciální srovnatelnou zemi. Tchaj-wan je předmětem stejného šetření, a informace poskytnuté výrobci, jichž se šetření týkalo, byly tedy za tímto účelem zohledněny.
(38)
Pouze dva výrobci v USA odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Komise tedy musela vybrat mezi USA a Tchaj-wanem.
(39)
V USA existují alespoň čtyři velcí výrobci obdobného výrobku (tři jsou vertikálně integrovaní a jeden nikoli) a celková výroba a spotřeba jsou srovnatelné s ČLR. Na Tchaj-wanu existuje jedna velká vertikálně integrovaná skupina výrobců, která řídí trh bez ohledu na existenci několika malých neintegrovaných výrobců. Výrobní proces v USA je podobný jako na Tchaj-wanu a přinejmenším jako u některých vyvážejících výrobců v ČLR. Suroviny používané v USA a na Tchaj-wanu jsou v zásadě stejné. V USA existují antidumpingová cla namířená proti Japonsku, Jižní Koreji a Tchaj-wanu a na Tchaj-wanu cla namířená proti ČLR a Jižní Koreji. Nicméně dovoz obdobného výrobku do USA a na Tchaj-wan je významný a během období šetření představuje přibližně 17 %, resp. 37 % celkové spotřeby těchto států. Hlavními zeměmi vyvážejícími do USA jsou Mexiko, ČLR, Tchaj-wan, Francie, Finsko, Japonsko a Německo a na Tchaj-wan pak ČLR, Jižní Korea, Japonsko, Finsko a Vietnam.
(40)
S ohledem na tyto okolnosti jsou USA považovány za vhodnější srovnatelnou zemi ze dvou hlavních důvodů:
i)
zatímco trh v USA je velmi konkurenční, trh a ceny plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na Tchaj-wanu se do značné míry řídí jednou skupinou společností,
ii)
domácí trh na Tchaj-wanu je podstatně menší než v ČLR a USA.
(41)
Zúčastněné strany nesouhlasily s použitím USA jako srovnatelné země především kvůli údajnému rozdílnému výrobnímu postupu a rozdílnému druhu surovin používaných při výrobě. Tvrdily, že v tomto ohledu bude Tchaj-wan, který je rovněž zahrnut do tohoto šetření, vhodnější srovnatelnou zemí než USA.
(42)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.1.1.3. Běžná hodnota (srovnatelná země)
(43)
Informace obdržené od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(44)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje dvou spolupracujících výrobců obdobného výrobku na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.
(45)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(46)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(47)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(48)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. Komise zohlednila veškeré transakce vykázané jako domácí prodej, neboť nebyl důvod pochybovat o tom, že byl určen k domácí spotřebě.
(49)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
3.1.2. Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávali výrobek na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo - v případě jednoho vyvážejícího výrobce - prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.
(51)
Jestliže vyvážející výrobci dotyčný výrobek prodávali na vývoz přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.
(52)
Pokud vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl dovezený výrobek v Unii poprvé znovu prodán nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy cen o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.
3.1.3. Srovnání
(53)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.
(54)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
3.1.4. Dumpingová rozpětí
(55)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 43. až 49. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočítala Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 30,0 %.
(59)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(60)
Úroveň spolupráce byla považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky hodnotu té ze společností zařazených do vzorku, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(61)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 2
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
Všechny ostatní společnosti
34,9
3.2. Tchaj-wan
3.2.1. Běžná hodnota
(62)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, reprezentativní. Za vyvážející výrobce, kteří jsou předmětem šetření, Komise považovala vyvážející výrobce zařazené do vzorku a jednoho vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.
(63)
Komise zjistila, že objem domácího prodeje vykázaný vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, zahrnoval významné množství obdobného výrobku prodávaného distributorům, kteří jej dále vyváželi. Výpočet na základě dostupných údajů o výrobě od spolupracujících společností a statistik týkajících se dovozu a vývozu obdobného výrobku na Tchaj-wanu potvrdil, že domácí prodej vykázaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zahrnoval přibližně 50 % nepřímého prodeje na vývoz, který nebyl určen k domácí spotřebě.
(64)
Komise dále zjistila, že na domácím trhu na Tchaj-wanu existoval systém slev. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vysvětlil, že tento systém byl vymyšlen s cílem poskytnout pobídku místním střediskům služeb (distributorům), která dále vyvážela jejich výrobky z oceli. Protože ceny stanovené na domácím trhu dvěma hlavními výrobci, včetně slev, jsou v širokém měřítku měsíčně sdělovány všem distributorům, bylo i při neexistenci slev poskytovaných jinými výrobci jejich odběratelům stanovování cen za zboží, jež končí na tuzemském trhu, i za dále vyvážené zboží značně ovlivněno tchajwanským systémem stanovování cen.
(65)
S ohledem na zjištění vyplývající z inspekcí na místě byli tři vyvážející výrobci požádáni, aby přezkoumali prodej, který vykázali pro domácí trh na Tchaj-wanu, a odstranili veškerý prodej, který nebyl určen k domácí spotřebě. Tito výrobci však pouze potvrdili, že neznali konečné místo určení obdobného výrobku, jejž prodávali svým zákazníkům.
(66)
Jak je vysvětleno výše v 63. bodě odůvodnění, a aby se zajistilo, že běžná hodnota se zakládala pouze na cenách stanovených pro domácí spotřebu, zaujala Komise k výpočtu prozatímního dumpingu konzervativní přístup a použila vykázaný prodej koncovým uživatelům na Tchaj-wanu. Komise považovala za koncové uživatele veškeré hospodářské subjekty, jež dále transformovaly obdobný výrobek na jiný výrobek, který již dále nebyl obdobným výrobkem. Z domácího prodeje byl vyloučen prodej distributorům nebo obchodníkům, protože Komise během šetření zjistila, že jeden z hlavních distributorů na Tchaj-wanu, který nakupoval velký objem obdobného výrobku, jejž jeho dodavatelé vykázali v rámci domácího prodeje, většinu takto zakoupeného objemu vyvážel.
(67)
Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu reprezentativní.
(68)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(69)
Poté Komise prověřovala, zda jsou typy výrobku prodávané výrobci, kteří jsou předmětem šetření, na jejich domácím trhu ve srovnání s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobku je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(70)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(71)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(72)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.
(73)
Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(74)
Analýza domácího prodeje ukázala, že u některých typů výrobku byl domácí prodej ziskový a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření (v případě, že byly splněny podmínky uvedené výše v 71. bodě odůvodnění), nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje (v případě, že tyto podmínky splněny nebyly). Jelikož prodej některých typů obdobného výrobku byl nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy v běžném obchodním styku nebyl zjištěn žádný prodej, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(75)
Běžná hodnota byla vypočítána přidáním těchto položek k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícím výrobcům, kteří jsou předmětem šetření, během období šetření:
i)
vážených průměrných prodejních, režijních a správních nákladů vynaložených během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a
ii)
váženého průměrného zisku dosaženého během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(76)
U jednoho z šetřených vyvážejících výrobců byly upraveny výrobní náklady. Jelikož značné množství vstupů používaných k výrobě obdobného výrobku bylo rovněž zajištěno prostřednictvím dodavatele ve spojení, nahradila Komise náklady na nákup těchto vstupů výrobními náklady vstupů šetřeného vyvážejícího výrobce.
(77)
U téhož vyvážejícího výrobce Komise rovněž zjistila, že byla dvakrát započtena úprava o hodnotu šrotu, protože množství vstupů přetvořených na konečné výrobky bylo vykázáno jako čisté množství bez šrotu. Komise proto zamítla odpočty hodnoty šrotu z výrobních nákladů konečného výrobku.
(78)
U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativních množstvích, byly doplněny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro tyto typy. U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, nebo jestliže nebyl zjištěn žádný prodej v běžném obchodním styku, byly doplněny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.
3.2.2. Vývozní cena
(79)
Šetření vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek na vývoz buď přímo nezávislým odběratelům v Unii, nebo prostřednictvím nezávislých distributorů na Tchaj-wanu. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3. Srovnání
(80)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny šetřených vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.
(81)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
(82)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužili směnné kurzy uvedené v antidumpingových dotaznících, které jim byly zaslány před inspekcí na místě. Komise tudíž přepočítala transakce s použitím směnných kurzů uvedených v dotaznících.
3.2.4. Dumpingová rozpětí
(83)
U vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, včetně dvou společností ve spojení zařazených do vzorku a jedné společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Tabulka 3
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuální zjišťování)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(86)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 10,9 %.
(87)
U všech ostatních společností v dotčené zemi stanovila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících společností do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(88)
Úroveň spolupráce byla v tomto případě považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(89)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 4
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(90)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět známých výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na více než 3 miliony tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii. Největší výrobce v Unii nespolupracoval, ani neměl proti podnětu výhrady. Při šetření spolupracovalo šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(92)
Zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku by měl být vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, neboť podstatné množství dotčeného výrobku dovážel. Dovoz uskutečňovaný tímto výrobcem v Unii z dotčených zemí však představoval méně než 5 % celkového dovozu dotčeného výrobku a méně než 2 % objemu jeho prodeje v Unii. Na tomto základě se má v této fázi za to, že tento výrobce v Unii byl součástí výrobního odvětví Unie.
(93)
Zúčastněné strany tvrdily, že nezahrnutí největšího výrobce v Unii do vzorku činí vzorek nereprezentativním. Jak již bylo uvedeno, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Komise tudíž dospěla k závěru, že vzorek je reprezentativní. V každém případě se tento největší výrobce nepřihlásil.
4.2. Spotřeba v Unii
(94)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů o objemech prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Unie shromážděných od výrobců zařazených do vzorku, údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii a údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných ze statistik Eurostatu.
(95)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Spotřeba v Unii
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět, Eurostat.
(96)
Spotřeba v Unii během posuzovaného období průběžně rostla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(97)
Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(98)
Dumpingové rozpětí stanovené s ohledem na dovoz z ČLR a Tchaj-wanu bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíl na trhu během období šetření činil 5,1 % pro Tchaj-wan a 4,3 % pro ČLR.
(99)
Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a Tchaj-wanu a obdobným výrobkem byly podobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky soutěžily spolu navzájem i s obdobným výrobkem vyráběným v Unii, neboť všechny výrobky splňují stejné celosvětové normy, a jsou tudíž vzájemně zaměnitelné. Rovněž jsou prodávány prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů.
(100)
Tchajwanské sdružení odvětví železa a oceli (dále jen „TSIIA“) tvrdilo, že Komise by neměla souhrnně posuzovat účinky dumpingového dovozu z ČLR a Tchaj-wanu. Tvrdilo, že ačkoli ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli lze považovat za obdobné ve smyslu základního nařízení, nevztahují se na tchajwanský prodej na trhu Unie stejné podmínky hospodářské soutěže jako na čínský dovoz. Zejména by se měly lišit, pokud jde o třídy a jakost, přičemž tchajwanské výrobky dosahují vyšší jakosti.
(101)
Tvrzení týkající se různých tříd se vztahuje pouze na speciální výrobky, jež představují méně než 1 % dovozu. Kromě toho všechny výrobky (z EU, ČLR i Tchaj-wanu) splňují stejné celosvětové normy a nebyla předložena žádná tvrzení, jež by kvantifikovala rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi obdobným výrobkem vyráběným v Unii a dováženým výrobkem, takže tento argument je neopodstatněný. Námitka byla proto zamítnuta.
(102)
Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z ČLR a Tchaj-wanu byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.
4.3.2. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(103)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů o objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.
(104)
Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (tuny)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Podíl na trhu (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Tchaj-wanu (tuny)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Podíl na trhu (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotčených zemí (tuny)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Podíl na trhu (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Souhrnný dovoz z dotčených zemí vzrostl mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 70 % ze 184 140 tun na 312 517 tun. Dovoz během celého posuzovaného období neustále rostl s výjimkou roku 2012, kdy byl objem dovozu vyšší než v roce 2010, ale pod úrovní roku 2011.
(106)
Souhrnný podíl na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 63 % z 5,8 % na 9,5 %. Podobně jako objem dovozu během celého posuzovaného období neustále rostl i podíl na trhu, s výjimkou roku 2012.
4.3.3. Dovozní ceny u dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
(107)
Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů o hodnotě a objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, uvedenými v 17. bodě odůvodnění výše.
(108)
Vážená průměrná dovozní cena z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 7
Dovozní ceny
2010
2011
2012
Období šetření
ČLR (EUR/tuna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Tchaj-wan (EUR/tuna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotčené země (EUR/tuna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu nejprve mezi rokem 2010 a 2011 vzrostly o 6 procentních bodů. Následně poklesly o 19 procentních bodů a celkový pokles činil 13 %. Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu sledovaly obdobný trend, s výjimkou roku 2012, kdy byly zaznamenány stále poměrně vysoké ceny pro ČLR, ale již poměrně nízké ceny pro Tchaj-wan. U obou zemí ceny dále klesly mezi rokem 2012 a obdobím šetření.
(110)
Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:
i)
váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a
ii)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu šetřených čínských a tchajwanských výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(111)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u jednotlivých transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev, provizí a nákladů na dodání. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčených zemí na trh Unie činil 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Šetření ukázalo, že vyvážející výrobci prodávají téměř výhradně nezávislým distributorům nebo střediskům služeb pro ocelářský průmysl, zatímco výrobní odvětví Unie prodávalo distributorům, střediskům služeb pro ocelářský průmysl a konečným uživatelům. Z šetření nicméně nevyplynulo, že by tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Nezávislí distributoři a střediska služeb pro ocelářský průmysl naopak tvrdili, že jim výrobci v Unii neposkytují příznivější podmínky prodeje než uživatelům.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(114)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci.
(115)
Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů získaných od výrobců zařazených do vzorku a u ostatních výrobců v Unii na základě údajů uvedených v podnětu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(116)
Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.
(117)
Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(118)
Zúčastněné strany tvrdily, že pro posouzení újmy by měly být namísto rozdělení ukazatelů na makroekonomické a mikroekonomické ukazatele soustavně používány údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tvrdily, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů byla předmětem manipulace ze strany žadatele, jelikož žadatel mohl ovlivňovat shromažďování údajů na makroekonomické úrovni, neboť rozhodnutí, zda určitý ukazatel byl makroekonomickým nebo mikroekonomickým ukazatelem, se zakládalo na dostupnosti informací.
(119)
Komise stanovila makroekonomické ukazatele a analyzovala je ve stavu zjištěném na úrovni Unie, a nikoli pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Má se za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví.
(120)
Údaje poskytnuté žadatelem pro posouzení makroekonomických ukazatelů byly považovány za přesné a spolehlivé. Platnost údajů byla ověřena porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Pro účely argumentace by analýza újmy soustavně používající pouze údaje poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku ukázala makroekonomické ukazatele v nepříznivějším světle. Neexistovalo odůvodnění vedoucí k závěru, že by žadatel záměrně tajil informace s cílem manipulovat s analýzou újmy. Neexistuje tudíž důvod pro to, aby nebyl brán zřetel k informacím poskytnutým žadatelem, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Tvrzení, že analýza všech ukazatelů újmy by se měla omezovat pouze na informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku, proto nelze přijmout.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Celková výroba, výrobní kapacita (na úrovni válcování za studena) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobní kapacita (v tunách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využití kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(122)
Objem výroby byl v letech 2010 až 2012 konstantní. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření se objem výroby výrazně snížil, a to o 6 procentních bodů, přičemž celkový pokles činil - navzdory stabilní poptávce - 5 %.
(123)
Výrobní kapacita v posuzovaném období současně mírně vzrostla o 4 %. Mírné zvýšení výrobní kapacity lze připsat lepšímu využívání strojů díky programům zaměřeným na zvýšení účinnosti, jež jsou ve výrobním odvětví Unie prováděny.
(124)
V důsledku toho se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 8 %. Je známo, že 100 % využití kapacity není v odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli dosažitelné ani dlouhodobě udržitelné. Nicméně využití kapacity ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období bylo daleko nižší než 90 % využití kapacity, které lze považovat za dosažitelnou a dlouhodobě udržitelnou úroveň výroby. Jelikož je kromě toho rozdíl mezi výrobní kapacitou a dlouhodobě udržitelnou úrovní výroby nepatrný, nemohl mít dopad na klesající trend zaznamenaný výrobním odvětvím Unie.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Podíl na trhu (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období stabilní, přičemž v roce 2012 byl mírně vyšší.
(127)
Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění výše, vedl poměrně stabilní objem prodeje ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 5 %. Podobně jako u objemu prodeje se rok 2012 jevil v pozitivnějším světle.
4.4.2.3. Růst
(128)
Jak bylo popsáno výše, v průběhu posuzovaného období byl objem prodeje výrobního odvětví Unie na rostoucím trhu poměrně stabilní. Současně výrazně vzrostl dovoz z dotčených zemí. V důsledku toho lze růst trhu v řádu přibližně 140 000 tun v průběhu posuzovaného období téměř výhradně připisovat dovozu z dotčených zemí, které během téhož období zvýšily jeho objem přibližně o 128 000 tun. Výrobní odvětví Unie proto vůbec nemohlo využívat růstu trhu.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(129)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(130)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se v roce 2011 snížil o 2 procentní body, v roce 2012 o další 4 procentní body a v období šetření ještě o dalších 5 procentních bodů, což jasně ukazovalo klesající tendenci. Racionalizace počtu zaměstnanců by mohla souviset s prováděním různých plánů na zvýšení účinnosti výrobci v Unii a se snížením objemu výroby.
(131)
Obecně se má za to, že odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli má vysoké nároky na kapitál. Nicméně počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie je významný. Mzdové náklady jsou rovněž druhým nejdůležitějším nákladovým faktorem po surovinách a v průměru představují přibližně 10 % až 15 % celkových nákladů. Zaměstnanost je v tomto odvětví tudíž významným ukazatelem újmy.
(132)
Produktivita výrobního odvětví Unie v roce 2011 mírně klesla o 3 procentní body, poté v roce 2012 vzrostla o 10 procentních bodů a během období šetření opět klesla o 1 procentní bod. Celkově se v dotčeném období zvýšila o 6 procentních bodů z 242 tun na zaměstnance na 257 tun na zaměstnance, a to navzdory snížení počtu zaměstnanců, což svědčí o vyšší účinnosti.
4.4.2.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(133)
Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.
(134)
Jedná se o druhé antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Dovoz téhož výrobku pocházejícího z ČLR, Jižní Koreje a Tchaj-wanu byl již předmětem šetření v letech 2008 až 2009 (6). Ačkoliv toto šetření nemělo za následek uložení antidumpingových opatření, byla na jeho základě již tehdy předběžně zjištěna existence dumpingu (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(135)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR za tunu)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(136)
Prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 11 %. Zatímco v roce 2011 ceny vzrostly o 6 %, následně do konce posuzovaného období poklesly o 17 procentních bodů.
(137)
Jednotkové výrobní náklady u celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (včetně zboží, jež bylo nakonec vyvezeno) do značné míry sledovaly trend prodejních cen a v průběhu posuzovaného období klesly o 14 %. Prodejní ceny a jednotkové výrobní náklady však nejsou přímo srovnatelné, protože existuje určitý časový rozdíl mezi výrobou a prodejem. Jelikož průměrná úroveň zásob výrobního odvětví Unie představovala přibližně 15 % obratu, existuje mezi výrobou a prodejem časová prodleva v průměru téměř 2 měsíce.
(138)
Výrobní náklady i prodejní ceny jsou obecně ovlivněny vývojem cen surovin, zejména chromu a niklu. Ceny účtované výrobním odvětvím Unie sledují tzv. mechanismus „přirážky za slévání“. V rámci tohoto mechanismu ceny sestávají z pevně stanovené „základní ceny“ a „přirážky za slévání“, která kolísá v závislosti na chemickém složení dané třídy oceli a kotacích cen slitin na Londýnské burze kovů (London Metal Exchange - LME). Ceny jsou tedy vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin.
(139)
Zúčastněné strany uvedly, že trend vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie by měl být analyzován s vyloučením „přirážky za slévání“. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie neovlivňuje cenu niklu, zúčastněné strany tvrdily, že Komise by měla posuzovat pouze „základní cenu“.
(140)
Celková cena skutečně sestává ze základní ceny a z přirážky za slévání, přičemž odběratelé si jsou obvykle tohoto dělení vědomi. Šetření však ukázalo, že během období šetření tyto dva prvky ceny zpravidla nebyly na faktuře uvedeny zvlášť. V takových případech ani obchodní doklady, jež byly vystaveny k dřívějšímu datu než faktura, např. objednávka nebo potvrzení objednávky, tyto dva prvky obvykle neuvádějí samostatně.
(141)
Proto byl vývoj základní ceny analyzován na základě veřejně dostupných informací předložených zúčastněnými stranami. Tyto informace poskytují podrobné rozdělení celkové ceny účtované za výrobky z komodity třídy 304 (8) v Německu (9) podle základní ceny a přirážky za slévání. Zatímco přirážka za slévání kolísala v závislosti na vývoji cen surovin, základní cena během posuzovaného období průběžně klesla asi o 20 % z přibližně 1 200 EUR za tunu v roce 2010 na přibližně 1 000 EUR za tunu v období šetření. Zatímco úroveň snížení nemusí být nutně reprezentativní pro všechny výrobky a všechny výrobce v Unii, rozsah snížení podporuje závěr, že klesající tendenci nevykazovala pouze výše přirážky za slévání, ale také výše základní ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(143)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se během celého posuzovaného období zvyšovaly a mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostly celkem o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(145)
Objem zásob zůstal mezi roky 2010 a 2011 poměrně stabilní, poté se v roce 2012 snížil o 13 procentních bodů a v období šetření se mírně zvýšil, a to o 7 procentních bodů. Celkově za posuzované období poklesl o 7 %. Jelikož se většina výroby uskutečňuje na objednávku, zásoby nejsou v tomto odvětví významným ukazatelem.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peněžní tok (v milionech EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investice (v milionech EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnost investic (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla po celé posuzované období záporná - mezi rokem 2010 a 2012 se snížila o 1,5 procentního bodu a v období šetření došlo k mírnému zlepšení o 0,5 procentního bodu, kdy činila -1,6 %. Jak je vysvětleno ve 141. bodě odůvodnění výše, záporná hodnota ziskovosti byla způsobena především neustále klesající základní cenou, a nikoli v důsledku kolísání cen surovin, jako je nikl.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl záporný ve třech ze čtyř posuzovaných let - v roce 2011 se zlepšil, poté však začal opět klesat. Dočasné zlepšení v roce 2011 bylo způsobeno zejména významným snížením stavu zásob polotovarů.
(149)
Investice vykazovaly klesající tendenci - v roce 2011 se snížily o 9 %, v roce 2012 o dalších 6 % a během období šetření o další 2 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snížily o 17 procentních bodů.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Ve všech čtyřech posuzovaných letech byla negativní. V roce 2011 se snížila o 146 %, v roce 2012 o dalších 124 % a v období šetření dosáhla hodnoty -3,1 %.
(151)
Schopnost získávat kapitál byla u všech čtyř výrobců zařazených do vzorku negativně ovlivněna tím, že z důvodu negativních údajů o ziskovosti nebyly schopni získat financování od bank. Výrobci byli nuceni využívat finanční prostředky poskytnuté jinými společnostmi ze skupiny.
4.4.4. Závěr ohledně újmy
(152)
Většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby se snížil o 5 %, což způsobilo pokles využití kapacity o 8 %. Stabilní objem prodeje na rostoucím trhu vedl k poklesu podílu na trhu o 5 %. Zaměstnanost se snížila o 11 %, zatímco náklady práce vzrostly o 8 %. Investice se snížily o 17 %, zatímco návratnost investic zůstala během posuzovaného období záporná a prokázala zhoršující se tendenci.
(153)
Jedinými činiteli týkajícími se újmy, jež jasně vykazovaly mírně kladný trend, jsou výrobní kapacita a produktivita. V každém případě je toto zvýšení výrobní kapacity v souladu se zvýšením spotřeby během posuzovaného období. Zvýšení produktivity bylo důsledkem snížení počtu zaměstnanců.
(154)
V roce 2011 nebo 2012 prošly některé činitele týkající se újmy oproti předchozím letům dočasně pozitivnějším vývojem, načež se opět zhoršily - např. podíl na trhu, prodejní ceny a výrobní náklady. Ziskovost byla záporná všechny čtyři roky, peněžní tok tři roky ze čtyř.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, ceny energie, nadměrná kapacita a hospodářská soutěž uvnitř Unie.
5.1. Účinky dumpingového dovozu
(157)
Spotřeba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 4 %, zároveň se však objem dovozu z dotčených zemí zvýšil o 70 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval klesající trend. Bylo zjištěno, že způsob, jakým dovoz získal podíl na trhu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, se shodoval. Rostoucí podíl dovozu na trhu v roce 2012 zpomalil a během období šetření vzrostl, zatímco zmenšující se trh výrobního odvětví Unie v roce 2012 rovněž zpomalil svůj vývoj a během období šetření opět poklesl. Je proto zřejmé, že ztracený podíl na trhu výrobního odvětví Unie souvisel s nárůstem dumpingového dovozu.
(158)
Dovozní ceny z dotčených zemí klesly během posuzovaného období o 13 %. V témže období se pak také snížily ceny výrobního odvětví Unie o 11 %. Během období šetření se dumpingový dovoz z dotčených zemí podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % - 11,3 %, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Cenová politika spojená s rostoucím dumpingovým dovozem z dotčených zemí neumožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si svůj podíl na trhu anebo ziskovost.
(159)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovážené výrobky z dotčených zemí nesoutěží s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie. Dovoz z dotčených zemí údajně představují převážně tenké výrobky o tloušťce menší než 2 mm, zatímco výrobky dodávané výrobním odvětvím Unie mají většinou tloušťku větší. Toto tvrzení však nebylo skutečnostmi zjištěnými při šetření potvrzeno. Ve skutečnosti vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie prodávají silné výrobky o tloušťce větší než 2 mm i tenké výrobky o menší tloušťce. Mimoto průměrný vzájemný poměr silných výrobků a tenkých výrobků je podobný a činí přibližně 30 % - 35 % jak u výrobního odvětví Unie, tak u vyvážejících výrobců z dotčených zemí zařazených do vzorku.
(160)
Zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje souvislost mezi množstvím a cenami dovozu z ČLR a ziskovostí výrobního odvětví Unie. Konkrétně se odvolávaly na pokles dovozu z ČLR a stabilní ceny v období 2011-2012, což údajně nemohlo způsobit pokles průměrných cen na trhu Unie. Současně se zvýšily ztráty výrobního odvětví Unie a objem prodeje byl poměrně stabilní.
(161)
Tato analýza se však selektivně zaměřuje pouze na dva samostatné roky, a nikoli na celé posuzované období. Z analýzy celého období jasně vyplývá, že výrazné zvýšení dumpingového dovozu vedlo nejenom ke zhoršení ziskovosti, ale také ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a ke snížení výroby, využití kapacity, zaměstnanosti, investic a návratnosti investic. Ačkoli rok 2012 nesledoval důsledně celkový trend, daný trend byl i nadále záporný. Účelem posouzení ukazatelů újmy během delšího období čtyř let je zejména vyhnout se případným závěrům na základě izolovaného vývoje. V každém případě byly účinky dumpingového dovozu z obou dotčených zemí posuzovány souhrnně z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše. Proto nebylo vhodné posuzovat nezávislé účinky dumpingového dovozu z ČLR samostatně.
(162)
Zúčastněné strany tvrdily, že podíl na trhu, který ztratilo výrobní odvětví Unie kvůli dovozu z Tchaj-wanu, nebyl významný. Tchajwanský dovoz podle informací uvedených v podnětu představoval během období šetření podíl na trhu ve výši 4,98 % a mezi rokem 2010 a obdobím šetření se zvýšil o 1,09 %. Zúčastněné strany tvrdily, že tedy bylo nemožné, aby tchajwanský vývoz způsobil újmu, kterou žadatelé údajně utrpěli.
(163)
Podle závěrů šetření se podíl tchajwanského dovozu na trhu v posuzovaném období celkově zvýšil a v období šetření dosáhl 5,1 %. Při šetření se rovněž jednoznačně zjistilo, že tento dumpingový dovoz se významně podbízel prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Proto v rozporu s tvrzením zúčastněných stran vytvořil dumpingový dovoz z Tchaj-wanu cenový tlak a spolu s čínským dumpingovým dovozem způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno výše. Je třeba připomenout, že účinky dovozu z obou dotčených zemí byly z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše posuzovány souhrnně. Účinky dumpingového dovozu pouze z Tchaj-wanu tudíž nebyly posuzovány samostatně.
(164)
Zúčastněné strany tvrdily, že objem tchajwanského dovozu byl nadhodnocen, neboť údajně zahrnoval významné množství plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, jež pocházely z Číny nebo z Koreje, avšak byly nesprávně vykázány jako pocházející z Tchaj-wanu. Toto tvrzení však nebylo podloženo důkazy.
(165)
Nicméně spolupracující tchajwanské společnosti (výrobci a další spolupracující strany) vykázaly vývoz představující převážnou část celkového dovozu z Tchaj-wanu. Otázka údajně nesprávně vykázaných výrobků jiného než tchajwanského původu mohla tedy mít maximálně jen velmi omezený dopad.
(166)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny čínských a tchajwanských vyvážejících výrobců stejně jako ceny výrobního odvětví Unie kopírovaly cenu niklu. Je sice možné, že v průběhu času vývoj cen vyvážejících výrobců kopíroval vývoj cen surovin, to se však netýká absolutní úrovně cen. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že jak čínské, tak tchajwanské ceny se podbízely ceně výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %. Pokud by platil argument, že čínské a tchajwanské ceny a ceny výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely obdobně, vedlo by to pouze k závěru, že čínský a tchajwanský vývoz se během celého posuzovaného období podbízel cenám výrobního odvětví Unie s podobným rozpětím.
(167)
Zúčastněné strany tvrdily, že údajně vyšší investice neprokazují, že by výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Toto tvrzení však nebylo během šetření potvrzeno. Ve skutečnosti investice během posuzovaného období soustavně klesaly o 17 %, jak je uvedeno ve 149. bodě odůvodnění výše.
(168)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2. Účinky jiných činitelů
5.2.1. Dovoz ze třetích zemí
(169)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 15
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
Objem (v tunách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Podíl na trhu (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Průměrná cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Jižní Korea
Objem (v tunách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Podíl na trhu (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Jižní Afrika
Objem (v tunách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Podíl na trhu (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Průměrná cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tunách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Podíl na trhu (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Podíl na trhu (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem (v tunách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Podíl na trhu (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Třetími zeměmi s největším objemem dovozu byly Indie, Jižní Korea, Jižní Afrika a Spojené státy americké, přičemž podíly těchto zemí na trhu během období šetření činily 1,6 % až 2,8 %. Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu činil 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie byl zanedbatelný a po většinu posuzovaného období odpovídal 1 % nebo méně. Práh 1 % byl překročen pouze jednou, a to během období šetření, kdy byl podíl na trhu 1,9 %.
(172)
Podíl Jižní Koreje na trhu byl v posuzovaném období poměrně stabilní: v letech 2010 až 2012 poklesl z 2,3 % na 1,9 % a během období šetření se zvýšil pouze na 2,8 %.
(173)
Dovoz z Jižní Afriky a Spojených států amerických vykazoval v průběhu posuzovaného období klesající trend. Podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu se snížil z 2,1 % na 1,6 %, zatímco podíl dovozu ze Spojených států amerických na trhu klesl z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokud jde o ceny na základě údajů Eurostatu, lze konstatovat, že pouze dovozní cena u dovozu z Jižní Koreje byla nižší než dovozní cena u dovozu z ČLR a Tchaj-wanu, zatímco dovoz z Jižní Afriky vykazoval podobné ceny a dovoz z Indie a ze Spojených států amerických vyšší ceny. Je však třeba mít na paměti, že dotčený/obdobný výrobek zahrnuje rozličné třídy oceli, což má za následek významné cenové rozdíly, které v průměrných cenách podle údajů Eurostatu nemohly být zohledněny.
(175)
Zúčastněné strany se odvolávaly na dovoz z jiných třetích zemí, včetně USA, Jižní Koreje, Indie a Jižní Afriky. Tvrdily, že tento dovoz musel mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie a že jelikož existuje významný dovoz z ostatních třetích zemí, který není předmětem šetření Komise, neměla by být dovozu z ČLR a Tchaj-wanu připisována žádná újma způsobená dovozem z ostatních zemí.
(176)
Jak je uvedeno výše, během období šetření měly z jiných zemí, jež jsou zdrojem dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli do Unie, největší podíl na trhu Tchaj-wan a ČLR (5,1 %, resp. 4,3 %). Dovoz z žádné jiné země nepřekročil během posuzovaného období 3 % podíl na trhu. Navíc zatímco podíl dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl během posuzovaného období o 3,7 procentního bodu, podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčené země na trhu byl stabilní a během posuzovaného období se zvýšil pouze o 0,2 procentního bodu.
(177)
Vzhledem k stabilnímu trendu ve vývoji objemu dovozu proto Komise dospěla k předběžnému závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl významnou měrou k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(178)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 16
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Průměrná cena (v EUR za tunu)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(179)
Objem vývozu u výrobců v Unii zařazených do vzorku se po jediném zvýšení v roce 2011 snižuje, a to jak co se týče objemu, tak i prodejních cen. Celkový objem vývozu výrobců zařazených do vzorku představoval přibližně 12 % jejich kombinované výroby. I když pokles vývozu mohl přispět ke snížení výroby, vzhledem k nízké úrovni vývozu v porovnání s prodejem v Unii byl podíl vývozu na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie velmi omezený.
5.2.3. Ceny energie, nadměrná kapacita
(180)
Zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly vysoké ceny energie, které jsou údajně o 20 % vyšší než v ČLR. Energie je však při výrobě plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pouze menším nákladovým faktorem, přičemž obvykle představuje méně než 10 % celkových nákladů. Ponecháme-li stranou otázku, zda ceny energie v ČLR odrážejí tržní hodnoty, rozdíl mezi cenami energie nemůže být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno v podnětu, bylo výrobní odvětví Unie poznamenáno výraznou nadměrnou kapacitou. Komise zjistila, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížilo ze 77 % v roce 2010 na 70 % během posuzovaného období. Ovšem výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a spotřeba na trhu Unie se vyvíjely souběžně a v obou případech došlo během posuzovaného období ke zvýšení o 4 %. Pokles využití kapacity je tudíž způsoben neschopností výrobního odvětví Unie využít rostoucího trhu, neboť tento růst byl absorbován dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Výsledná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(182)
Komise dospěla k závěru, že jak náklady na energii výrobního odvětví Unie, tak jeho údajná nadměrná kapacita nemohly způsobit újmu, kterou utrpělo.
5.3. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(183)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR vzrostl v reakci na koncentraci kapacity v Unii do malého počtu dodavatelů, kdy uživatelé v Unii měli k dispozici pouze omezený počet výrobců. Nicméně v posledních 10 letech se na trhu Unie vždy vyskytovali čtyři středně velcí a řada menších dodavatelů. Zatímco vlastnictví některých z těchto společností se během tohoto období změnilo, počet dodavatelů byl stabilní. Nárůst dumpingového čínského dovozu tudíž nemohl nastat v důsledku snížení počtu dodavatelů v Unii.
(184)
Zúčastněné strany uvedly, že trh Unie je velmi koncentrovaný a dovoz z dotčených zemí nemohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrdily, že objem dovozu z Asie nebyl dostatečně vysoký na to, aby omezil hospodářskou soutěž, a nemohl bránit výrobnímu odvětví Unie zvyšovat ceny. V této souvislosti se tytéž strany odvolávaly na rozhodnutí Komise o schválení spojení podniků Outokumpu a Inoxum (10) (s výhradou závazků) v listopadu 2012 (dále jen „rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum“).
(185)
Analýza v rámci řízení o spojování podniků a antidumpingové šetření se však týkají různých právních rámců, které mají odlišné cíle. Zatímco v řízení o spojování podniků se analyzuje, zda by navrhované spojení vyvolalo obavy z narušení hospodářské soutěže, antidumpingové šetření analyzuje, zda je výrobní odvětví Unie vystaveno dumpingu působícímu újmu.
(186)
V každém případě bylo v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum zkoumáno, zda nabytí společnosti Inoxum společností Outokumpu by vedlo ke vzniku podniku s dominantním postavením na trhu Unie. Subjekt vzniklý spojením společností Outokumpu a Inoxum by měl kombinovaný podíl na trhu přesahující 50 % a vedl by ke snížení počtu hlavních výrobců ze čtyř na tři. Toto rozhodnutí o spojení podniků zavazovalo společnost Outokumpu odprodat část společnosti Inoxum včetně výrobní společnosti Acciai Speciali Terni (dále jen „AST“). Cílem tohoto odprodeje bylo právě zachovat v Unii hospodářskou soutěž na trhu s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli a vznik plánovaného subjektu (spojením společnosti Outokumpu a veškerých aktiv společnosti Inoxum včetně AST), jehož tržní podíl na trhu Unie by byl vyšší než 50 %, se nikdy neuskutečnil. Namísto toho stále existují čtyři středně velké subjekty a několik menších subjektů, které si navzájem konkurují, aniž by některá z těchto stran dosahovala úrovně tržní síly, jíž by dosahoval navrhovaný subjekt vzniklý spojením podniků analyzovaným ve věci týkající se spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(187)
Zúčastněné strany se rovněž odvolávaly na diskusi v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum ohledně skutečnosti, že výrobci v Unii nebyli omezeni asijským dovozem během těch období, kdy byl asijský dovoz z důvodu kolísání cen niklu, směnných kurzů a nízkých cen niklu na Londýnské burze kovů méně konkurenceschopný. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo poznamenáno, že „i když omezení spojená s dovozem nemusí být v současnosti silná, je možné, že by se v budoucnosti zvýšila“ (11), což následně vedlo k posouzení pravděpodobného vývoje trhu. Ze současného šetření vyplývá následující: dumpingový dovoz z dotčených zemí dosáhl během období šetření 9,5 % podílu na trhu a v porovnání s rokem 2010 vzrostl o 70 %. Rovněž bylo zjištěno, že tento dumpingový dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(188)
Kromě toho skutečnost, že poptávka na trhu Unie je relativně stabilní, a to i v případě významného kolísání cen, neznamená, že kupující nejsou citliví na cenu. Zatímco nižší ceny, jež nabízejí vývozci, nevedou ke zvýšení spotřeby na trhu Unie, šetření jasně ukázalo, že kupující jsou ochotni nakupovat větší množství levného zboží z dovozu. Vzhledem k tomu, že tento levný dovoz nevytváří další poptávku, jde tento prodej na úkor prodeje ostatních účastníků trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.
(189)
Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Unie prodává širší sortiment výrobků než spolupracující vyvážející výrobci. Avšak během období šetření se přibližně 75 % prodeje výrobního odvětví Unie týkalo čtyř nejčastějších tříd oceli (304, 304L, 316L a 430). Všechny tyto třídy prodávají vývozci z dotčených zemí v řadě různých šířek, tlouštěk a úprav. I výrobky z komodit, které nepatří do těchto tříd, spolu přímo soutěží, jelikož byly rovněž prodávány vývozci z dotčených zemí.
(190)
Žádná ze zúčastněných stran v tomto šetření nevznesla žádné námitky týkající se jakosti výrobku. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo na jedné straně uvedeno, že jakost výrobků neevropských výrobců lze v průměru považovat za srovnatelnou s jakostí u evropských výrobců (12), na druhé straně v něm bylo konstatováno, že odběratelé se zvláštními požadavky nemohou nakupovat v Asii (13). Jak však bylo popsáno výše, převážnou část prodeje výrobního odvětví Unie představují komoditní výrobky, u kterých je jakost srovnatelná.
(191)
Další faktory, které brání některým odběratelům nakupovat dovážené ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, jsou dlouhé dodací lhůty z důvodu dlouhé přepravy z dotčených zemí a méně příznivé platební podmínky, které nabízejí výrobci v dotčených zemích. Nicméně tyto faktory jsou relevantní především pro odběratele nakupující přímo od ocelárny, kteří představují zhruba pouze třetinu trhu Unie.
(192)
Zároveň většina prodeje probíhala prostřednictvím středisek služeb pro ocelářský průmysl, přičemž tento prodej představoval přibližně dvě třetiny trhu Unie. Téměř veškerý vývoz z dotčených zemí ve skutečnosti probíhá prostřednictvím nezávislých středisek služeb pro ocelářský průmysl, jež také nakupují od výrobního odvětví Unie. V tomto případě jsou platební podmínky, které nabízí distributor, pro uživatele relevantní. Jelikož se tento prodej obvykle uskutečňuje ze zásob distributora, odpovídá příslušná dodací lhůta rovněž době potřebné pro zaslání zboží od distributora uživateli. Proto většina prodeje není těmito faktory ovlivněna.
(193)
Většina prodeje uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie je tedy přímo ovlivněna dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
(194)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky hospodářské soutěže v Unii nemohly zabránit tomu, aby dumpingový dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie působil újmu.
5.4. Účinek cen surovin
(195)
Zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí, zda si koupí dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí, nebo obdobný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie, je ovlivněno vývojem cen surovin, zejména niklu. Je tomu tak proto, že vývozci si účtují jednotnou cenu a výrobní odvětví Unie si účtuje základní cenu plus přirážku za slévání.
(196)
Proto by údajně bylo pro dovozce výhodnější v dotčených zemích nakupovat, když ceny surovin rostou (neboť ceny výrobního odvětví Unie budou upraveny směrem nahoru, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní). Na druhé straně, pokud by se ceny surovin snížily, údajně by pro dovozce bylo nakupovat v dotčených zemích méně výhodné (neboť ceny výrobního odvětví Unie se sníží, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní).
(197)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum byl analyzován dopad očekávaného vývoje ceny niklu na rozhodování dovozců o nákupu (14). V současném šetření bylo analyzováno, zda vývoj dovozu opravdu sledoval vývoj skutečných cen niklu podle výše popsaného trendu. Ceny niklu klesly (15) o 31 % z 16 453 EUR za tunu v roce 2010 na 11 327 EUR za tunu během období šetření. Podle tvrzení zúčastněných stran uvedeného ve 196. bodě odůvodnění výše mělo toto snížení cen niklu vést k poklesu dovozu z dotčených zemí. Šetření však ukázalo, že i přes značné snížení cen niklu se vývoz z dotčených zemí během stejného období zvýšil o 70 %, jak je popsáno v 104. bodě odůvodnění výše.
(198)
Vývoj cen surovin sice mohl mít určitý vliv na vývoj objemů dovozu, ale další faktory jako nízká úroveň cen vyvážejících výrobců nad tímto účinkem jasně převážily. Má se tedy za to, že vývoj cen niklu neměl na celkově rostoucí trend dumpingového dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období trvalý vliv.
5.5. Změny ve spotřebním vzorci
(199)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo stanoveno, že jak absolutní úroveň cen niklu, tak kolísání cen niklu pravděpodobně sníží atraktivitu korozivzdorné oceli jako materiálu a budou stimulovat poptávku po korozivzdorné oceli neobsahující nikl (16).
(200)
Co se týče atraktivity korozivzdorné oceli jako materiálu, objevil se též argument, že substituci korozivzdorné oceli mohla ovlivnit řada trendů, jako je potřeba využívání lehčích materiálů, např. v automobilech (negativní dopad na korozivzdornou ocel; přechod z oceli na kompozity), kratší životní cykly výrobků u spotřebního zboží (negativní dopad na korozivzdornou ocel; používají se levnější materiály), vyšší potřeba úpravy vody a výroba zelené energie (pozitivní dopad na korozivzdornou ocel; problém náhrady v mnohých použitích) a vývoj cen případných konkurenčních materiálů (železná ruda, hliník, měď) (17).
(201)
V tomto ohledu toto šetření potvrdilo závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum (18), že poptávka po korozivzdorné oceli obecně a po plochých za studena válcovaných výrobcích z korozivzdorné oceli konkrétně je poměrně nepružná. K největšímu růstu spotřeby došlo mezi lety 2010 a 2011, kdy ceny rostly. Během období klesajících cen od roku 2011 až do období šetření zůstala spotřeba stabilní a zvýšila se pouze o 1 %. Substituce korozivzdorné oceli, včetně výše uvedených faktorů, tudíž neměla na celkovou spotřebu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli měřitelný dopad.
(202)
Co se týče přesunu poptávky směrem k třídám korozivzdorné oceli neobsahujícím nikl, které jsou rovněž obdobným výrobkem, podrobná analýza prodejních transakcí, jež vykázali výrobci v Unii zařazení do vzorku, potvrzuje závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(203)
Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění výše, ceny účtované výrobním odvětvím Unie jsou přímo vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin. Přesun poptávky od jedné třídy oceli k jiné proto nemá žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie.
(204)
V této fázi byl tudíž vyvozen závěr, že změny ve spotřebním vzorci neměly na výkonnost výrobního odvětví Unie negativní dopad.
5.6. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(205)
Levný dumpingový dovoz z dotčených zemí se zvýšil jak v absolutním, tak v relativním vyjádření v porovnání se spotřebou v Unii v době, kdy se zhoršila většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie (výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, prodejní ceny, náklady práce, ziskovost, investice, návratnost investic). Dumpingový dovoz z dotčených zemí se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(206)
Ostatní faktory, jako jsou ceny energie, kapacita a podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie nepřispěly. Faktory jako dovoz z jiných třetích zemí a vývoz výrobního odvětví Unie mohly k újmě přispět, avšak ve velmi omezené míře.
(207)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní faktory posuzované jednotlivě tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá především v křehké finanční situaci výrobního odvětví Unie a v poklesu výroby, využití kapacity, zaměstnanosti a podílu na trhu.
(208)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Unie, cen energie, kapacity a podmínek hospodářské soutěže na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o jeho finanční situaci, výrobu a podíl na trhu, byl buď velmi omezený, nebo žádný.
6. ZÁJEM UNIE
(209)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(210)
Většina výrobního odvětví Unie podporuje uložení opatření. Největší výrobce v Unii při šetření nespolupracoval, neměl však proti podnětu výhrady. Šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii při šetření spolupracovalo a podpořilo podnět.
(211)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Všechny finanční ukazatele (ziskovost, peněžní tok, návratnost investic) byly v průběhu celého posuzovaného období většinou záporné. Ostatní ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, zaměstnanost a podíl na trhu, se v průběhu celého posuzovaného období vyvíjely negativně. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo jen udržet nízký objem prodeje po krizi a nemohlo těžit z růstu trhu.
(212)
Pokud by nebyla přijata opatření, bude dumpingový dovoz z dotčených zemí i nadále nutit výrobní odvětví Unie prodávat za ztrátové ceny. Toto hromadění dalších ztrát povede k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření uložit.
6.2. Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení
(213)
Dovozci a distributoři (včetně středisek služeb pro ocelářský průmysl) byli při tomto šetření velmi aktivní. Přihlásilo se 31 dovozců a distributorů, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.
(214)
Dovozci a distributoři tvrdili, že uložením opatření se omezí jejich možné zdroje dodávek. Uvedli, že pokud budou opatření uložena, nebudou již dále moci odebírat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli z ČLR a Tchaj-wanu.
(215)
Šetření však ukázalo, že všichni dovozci a distributoři nakupují z různých zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie, dotčených zemí a jiných třetích zemí. Na dodávky z dotčených zemí jsou tudíž odkázáni pouze do určité míry.
(216)
Tyto strany mohou i nadále nakupovat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli od výrobního odvětví Unie a jiných zemí, kterých se toho šetření netýká (například Indie, Jižní Afrika, Jižní Korea nebo USA) a jejichž celkový podíl na trhu dosahuje 11 %. Jak výrobní odvětví Unie, tak dovoz z jiných třetích zemí proto představují věrohodnou alternativu k dovozu z Číny a Tchaj-wanu.
(217)
Proto se v této fázi vyvozuje závěr, že uložení opatření může mít na situaci dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení, pouze malý negativní dopad.
6.3. Zájem uživatelů
(218)
Řada zúčastněných stran, včetně vyvážejících výrobců a distributorů, vyjádřila obavy ohledně možných negativních účinků opatření na uživatele. Samotní uživatelé tyto obavy nemají. Míra zapojení uživatelů do této věci byla velmi nízká. Stanovisko vyjádřilo šest uživatelů (včetně jedné skupiny čtyř společností), z nichž pouze jeden byl proti uložení opatření. Ostatní uživatelé a jejich sdružení se buď nezapojili, nebo se výslovně zdrželi jakéhokoli postoje.
(219)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření není proti zájmu uživatelů.
6.4. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(220)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum dospěla Komise k závěru, že navrhované spojení společností Outokumpu a Inoxum by pravděpodobně vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže kvůli nekoordinovaným účinkům z důvodu vytvoření dominantního postavení na trhu Evropského hospodářského prostoru (EHP) s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli (19). Komise s cílem vyhnout se takovému narušení uznala, že balíček týkající se odprodeje zahrnující AST postačuje k odstranění obav z narušení hospodářské soutěže (20). Nápravné opatření schválené Komisí zachovalo počet středně velkých výrobců v Unii (tj. 4).
(221)
Toto nápravné opatření již bylo provedeno a nyní je plně účinné. Mimoto se uložením antidumpingových opatření nesnižuje počet středně velkých výrobců v Unii. V této fázi se proto dospělo k závěru, že uložením opatření se nesníží ani neodstraní účinek závazku přijatého Komisí v rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
6.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(222)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu v této fázi šetření není v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(223)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(224)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(225)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(226)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2010 až 2013, záporná. Předchozí roky 2008 a 2009 byly postiženy poklesem poptávky v době celosvětové hospodářské krize, a zisk dosažený v těchto letech tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno výše ve 134. bodě odůvodnění, předchozí šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu v roce 2007, avšak mezi tímto dovozem a situací výrobního odvětví Unie nemohla být stanovena věcná spojitost.Proto byl cílový zisk stanoven na 8,1 %, což byl zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2007. To byl poslední reprezentativní rok, který se vyznačoval běžnými podmínkami hospodářské soutěže před poklesem poptávky v letech 2008 a 2009. Velikost trhu v roce 2013 téměř dosáhla úrovně spotřeby v roce 2007.
(227)
Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla skutečné ztráty utrpěné během období šetření a připočetla výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 8,1 %.
(228)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(229)
Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 57., 60., 85. a 88. bod odůvodnění).
7.2. Prozatímní opatření
(230)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše celních sazeb by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(231)
Jak již bylo uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu nařízením (EU) č. 1331/2014 s ohledem na možné zpětné uplatnění antidumpingových a vyrovnávacích opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (21) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).
(232)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(233)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření (viz 3. bod odůvodnění výše), celní evidence dovozu z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla pokračovat.
(234)
V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(235)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(%)
Rozpětí újmy
(%)
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
ČLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
24,5
24,5
Všechny ostatní společnosti
34,9
25,2
25,2
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
22,9
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.
(237)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (22). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(238)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(239)
Od 26. března 2015 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná. Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1331/2014 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(240)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(241)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,5
Všechny ostatní společnosti
25,2
C999
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
C999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1. Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
2. Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1331/2014 se nahrazuje tímto:
„1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie.“
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/501,
24. märts 2015,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
pärast konsulteerimist liikmesriikidega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
26. juunil 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmäärus artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (2).
(2)
Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootjate nimel 13. mail 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.
(3)
14. augustil 2014 algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina RVst pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga Euroopa Liitu ja alustas eraldi uurimist. Komisjon avaldas teate subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (3).
1.2. Registreerimine
(4)
Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 15. detsembril 2014 vastu rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014, (4) millega kehtestati Hiina RVst ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes registreerimisnõue alates 17. detsembrist 2014.
1.3. Huvitatud isikud
(5)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ja Taiwani ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide ja Lõuna-Aafrika tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud Ameerika Ühendriigid kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.
(6)
Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.
a) Väljavõtteline uuring
(7)
Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17.
Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(8)
Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi tootmismahu alusel. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas umbes 50 % tootmismahust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Esialgse valimi kohta märkusi ei tehtud ja see kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.
Importijate väljavõtteline uuring
(9)
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(10)
31 sõltumatut importijat esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon neljast importijast valimi suurima liitu imporditud mahu alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega.
(11)
Laekusid märkused ühe valitud importija omandistruktuuri kohta. Huvitatud isikud väitsid, et ühte importijat ei peaks valimisse võtma, sest ta on seotud liidu tootjaga. Kõnealune importija ei olnud aga ühegi liidu tootjaga seotud uurimisperioodi jooksul, vaid selline seos tekkis alles hiljem. Lisaks tähendab mõiste „sõltumatu importija”, et puudub seos eksportivate tootjatega. Sõltumatu importija võib tõepoolest olla seotud liidu tootjaga.
Taiwani eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(12)
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Taiwani eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Taiwani esindajad ELi juures selgitaksid välja teised eksportivad tootjad - kui neid on -, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtaksid nendega ühendust.
(13)
Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimis osalema üheksa asjaomase riigi väidetavat eksportivat tootjat. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast (kellest kolm on seotud), võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.
(14)
Uurimine näitas, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ja kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata äriühingut ei vasta eksportiva tootja määratlusele, sest nad tegutsevad üksnes töötlemiskeskustena ja kasutavad vaatlusalust toodet tootmissisendina. Tehti kindlaks, et nendel äriühingutel ei ole kuum- ega külmvaltsimisseadmeid ja nende lisaväärtus on võrreldes nende sisendikuludega väike. Nad ostavad ja müüvad vaatlusalust toodet mitme eri liigina (vt põhjendused 26-28).
(15)
Üks neist äriühingutest on aga seotud valimisse kaasatud eksportiva tootjaga. Seetõttu käsitleti teda uurimise käigus sellesse kontserni kuuluva äriühinguna. Pärast eksportiva tootja määratlusele mittevastanud äriühingute väljaarvamist valimist esindab ülejäänud valim vähemalt umbes 48 % Taiwanist liitu suunatud ekspordi mahust ja umbes 80 % Taiwani omamaisest müügist. Seetõttu oli valim endiselt tüüpiline.
(16)
Komisjon jättis individuaalse dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisest välja teised kolm äriühingut. Seetõttu nendele kolmele äriühingule tollimaksumäära ei kehtestatud.
Individuaalne kontrollimine
(17)
Üks Taiwani eksportiv tootja taotles individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 ja tema taotlus rahuldati.
Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(18)
Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Hiina RV eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Hiina ametiasutused selgitaksid välja teised eksportivad tootjad - kui neid on -, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest.
(19)
Kaheksa Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast äriühingust, mis kuuluvad kahte rühma, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.
b) Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid Hiina RV eksportivatele tootjatele
(20)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ning teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Hiina RV ametiasutustele. Ükski eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.
c) Küsimustik
(21)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud Hiina ja Taiwani eksportivatele tootjatele, eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist, kahe võimaliku võrdlusriigi tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele ning kasutajatele, kes olid endast teada andnud.
(22)
Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kaasatud Taiwani eksportivalt tootjalt (sealhulgas kahelt, kes ei osutunud eksportivaks tootjaks), ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist, kahelt Ameerika Ühendriikide (võrdlusriik) tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, neljalt valimisse kaasatud sõltumatult importijalt ja kuuelt kasutajalt.
d) Kontrollkäigud
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Liidu tootjad
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itaalia,
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios ja Madrid, Hispaania,
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Prantsusmaa.
Seotud töötlemiskeskus Acciai Speciali Terni SpA
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itaalia.
Kaebuse esitaja
-
Eurofer, Brüssel, Belgia.
Taiwani eksportivad tootjad
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei,
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung,
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien,
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung,
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Hiina RV eksportivad tootjad
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai,
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Liidu seotud importija
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Saksamaa.
(24)
Komisjon korraldas eksportivate tootjate, ühenduste ja importijatega ärakuulamisi, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
1.4. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(25)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(26)
Vaatlusalune toode on Hiina RVst ja Taiwanist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(27)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks kodumasinate (nt pesumasinate ja nõudepesumasinate sisemus), keevistorude ja meditsiiniseadmete tootmisel, toiduainete töötlemisel ja autotööstuses.
(28)
Uurimine on näidanud, et kõigil vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse üldiselt ühesugusel otstarbel.
2.2. Samasugune toode
(29)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodab ja müüb liidus liidu tootmisharu, ning roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse ja müüakse asjaomastes riikides ja võrdlusriigis, on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhikasutusvaldkonnad nagu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse asjaomastes riikides ja müüakse ekspordiks liitu. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
2.3. Toote määratlusega seotud väited
(30)
Huvitatud isikud väitsid, et teatavat liiki tooted (sealhulgas kitsad ja täppisribad) tuleks uurimise reguleerimisalast välja jätta, sest liidu tootjad ei suuda neid turusegmente täies ulatuses varustada. Liidu tootmisharu esitas aga tõendid selle kohta, et suudab neid turusegmente täielikult varustada.
(31)
Seoses täppisribadega väitsid samad isikud veel, et Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat on otsustanud jätta Outokumpu/INOXUMi ühinemise analüüsis kõnealuse tooteliigi asjaomaselt tooteturult välja (5). Ühinemise analüüsil keskendutakse turu määratluses siiski nõudluse ja pakkumise poole asendatavusele. Dumpinguvastase juhtumi korral määratletakse turg vaatlusaluse toote füüsikaliste omaduste alusel. Seetõttu võivad dumpinguvastase juhtumi korral tooteliigid teatud näitajate (laius, tolerants, mehaanilised omadused) poolest erineda. Pealegi hõlmas uurimine seda tooteliiki algusest peale, kui liidu täppisribade tootjatega võeti ühendust representatiivsuse hindamisel.
(32)
Komisjon lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi ja jättis uurimise reguleerimisala muutmata.
3. DUMPING
3.1. Hiina RV
3.1.1. Normaalväärtus
3.1.1.1. Turumajanduslik kohtlemine
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon normaalväärtuse kooskõlas selle määruse artikli 2 lõigetega 1-6 nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kes väitsid ja tõendasid, et nad vastavad nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele ja seega saab neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(34)
Et teha kindlaks, kas algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, soovis komisjon vajalikku teavet, paludes asjaomastel eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Ükski neist ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.
3.1.1.2. Võrdlusriik
(35)
Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks oli vaja valida võrdlusriik.
(36)
Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Ameerika Ühendriigid, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.
(37)
Komisjon võttis ühendust mitme võimaliku võrdlusriigiga (India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan ja Ameerika Ühendriigid) ning palus saadud teabe alusel 32 Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide samasuguse toote teadaoleval tootjal teavet anda. India tootjate kohta teavet ei saadud ja seetõttu ei saanud Indiat võimaliku võrdlusriigina käsitada. Taiwan on sama uurimise objekt ja seetõttu kaaluti uurimisaluste tootjate esitatud teavet sel eesmärgil.
(38)
Võrdlusriigi tootjate küsimustikule vastas ainult kaks Ameerika Ühendriikide tootjat. Seega pidi komisjon valima Ameerika Ühendriikide ja Taiwani vahel.
(39)
Ameerika Ühendriikides on vähemalt neli suurt samasuguse toote tootjat (kolm on vertikaalselt integreeritud ja üks mitte) ning kogutootmine ja -tarbimine on võrreldavad Hiina RV tootmise ja tarbimisega. Taiwanis on üks suur vertikaalselt integreeritud tootjate kontsern, mis suunab turgu, hoolimata mõne väikese integreerimata tootja olemasolust. Tootmisprotsess Ameerika Ühendriikides sarnaneb Taiwani omaga ja vähemalt mõne Hiina RV eksportiva tootja tootmisprotsessiga. Ameerika Ühendriikides ja Taiwanis kasutatav tooraine on enamjaolt sama. Ameerika Ühendriikides on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud Jaapani, Lõuna-Korea ja Taiwani suhtes ning Taiwanis Hiina ja Lõuna-Korea suhtes. Siiski on samasuguste toodete import Ameerika Ühendriikidesse ja Taiwani märkimisväärne: uurimisperioodil moodustas see vastavalt umbes 17 % ja 37 % nende kogutarbimise mahust. Peamised Ameerika Ühendriikidesse eksportivad riigid on Mehhiko, Hiina RV, Taiwan, Prantsusmaa, Soome, Jaapan ja Saksamaa, Taiwani ekspordivad aga Hiina RV, Lõuna-Korea, Jaapan, Soome ja Vietnam.
(40)
Neid asjaolusid silmas pidades peetakse Ameerika Ühendriike sobivamaks võrdlusriigiks peamiselt kahel põhjusel:
i)
kui Ameerika Ühendriikide turul on konkurents väga tihe, siis Taiwanis suunab terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turgu ja hindu suurel määral üks äriühingute kontsern;
ii)
Taiwani siseturg on palju väiksem kui Hiina RVs ja Ameerika Ühendriikides.
(41)
Huvitatud isikud ei olnud nõus, et Ameerika Ühendriike kasutatakse võrdlusriigina, peamiselt väidetavalt erineva tootmisprotsessi ja tootmises kasutatava muud liiki tooraine tõttu. Nad väitsid, et selles mõttes on Taiwan, kes on ka käesoleva uurimise objekt, sobivam võrdlusriik kui Ameerika Ühendriigid.
(42)
Selles etapis jõudis komisjon järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Ameerika Ühendriigid sobiv võrdlusriik.
3.1.1.3. Normaalväärtus (võrdlusriik)
(43)
Võrdlusriigis koostööd teinud tootjatelt saadud teavet kasutati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate jaoks, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
(44)
Kõigepealt uuris komisjon, kas võrdlusriigis kahe koostööd teinud tootja omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Omamaine müük on tüüpiline, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli kahe koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi omamaisel turul tüüpiline.
(45)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul.
(46)
Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suure osakaalu moodustas uurimisperioodil iga tooteliigi kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(47)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
i)
sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdväärse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust;
ii)
selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.
(48)
Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. Komisjon võttis arvesse kõiki omamaise müügina deklareeritud tehinguid, sest ei olnud põhjust kahelda, et need olid määratud sisetarbimiseks.
(49)
Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral uurimisperioodil, kui
i)
tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või
ii)
kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.
3.1.2. Ekspordihind
(50)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad müüsid oma tooteid liitu ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele või - ühe eksportiva tootja puhul - sellise seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana.
(51)
Kui eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks otse sõltumatutele klientidele liidus, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks.
(52)
Kui eksportiv tootja müüs vaatlusaluse toote ekspordiks liitu seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.
3.1.3. Võrdlus
(53)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.
(54)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude põhjal.
3.1.4. Dumpingumarginaalid
(55)
Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 43-49 eespool) vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(56)
Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised.
Tabel 1
Hiina RV dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel.
(58)
Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 30,0 %.
(59)
Kõigi teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.
(60)
Koostöö taset peeti kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.
(61)
Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.
Tabel 2
Hiina RV dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Teised koostööd tegevad äriühingud
30,0
Kõik teised äriühingud
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Normaalväärtus
(62)
Esmalt uuris komisjon, kas iga uuritud eksportiva tootja omamaine müük oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Uuritud eksportivate tootjate puhul vaatles komisjon valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid ja üht eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul eksportiva tootja kohta moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.
(63)
Komisjon leidis, et uuritud eksportivate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas olulises koguses samasugust toodet, mida müüdi turustajatele, kes selle omakorda edasi eksportisid. Arvutus, mis põhineb koostööd tegevate äriühingutelt saadud tootmisandmetel ning Taiwani samasuguse toote impordi ja ekspordi statistikal, kinnitas, et koostööd tegevate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas umbes 50 % kaudsest ekspordist, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks.
(64)
Lisaks leidis komisjon, et Taiwani siseturul toimis hinnaalanduste süsteem. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja selgitas, et see süsteem oli mõeldud selleks, et anda stiimul kohalikele töötlemiskeskustele (turustajad), kes ekspordivad nende terasetooteid edasi. Et kahe peamise tootja omamaisel turul kehtestatud hinnad, sealhulgas hinnaalandused, edastatakse iga kuu laialdaselt kõigile turustajatele, mõjutab Taiwani praegune hinnakujundussüsteem omamisel turul müüdavate ja edasi eksporditavate kaupade hindade kindlaksmääramist suurel määral, isegi kui puuduvad hinnaalandused, mida pakuvad teised tootjad oma klientidele.
(65)
Kohapealsete kontrollide tulemusi silmas pidades paluti kolmel eksportival tootjal uuesti läbi vaadata Taiwani teatatud omamaise turu müügiandmed ja eemaldada kõik näitajad müügi kohta, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks. Kõnealused tootjad aga vaid kinnitasid, et nad ei olnud teadlikud oma klientidele müüdava samasuguse toote lõppsihtkohast.
(66)
Nagu on selgitatud põhjenduses 63 ja tagamaks, et normaalväärtus põhines ainult sisetarbimiseks määratud hindadel, lähtus komisjon esialgsetes dumpinguarvutustes konservatiivsest meetodist, kasutades teatatud andmeid, mis hõlmasid müüki lõppkasutajatele Taiwanis. Komisjon käsitas lõppkasutajana iga ettevõtjat, kes töötles samasuguse toote teiseks tooteks, mis ei olnud enam samasugune toode. Omamaisest müügist jäeti välja müük turustajatele ja kauplejatele, sest komisjon leidis uurimise käigus, et üks Taiwani peamistest turustajatest, kes omandas tarnijate kaudu omamaise müügina teatatud suure koguse samasugust toodet, eksportis enamiku ostetud kogusest.
(67)
Selle põhjal oli iga uuritud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.
(68)
Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende uuritud eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline.
(69)
Seejärel kontrollis komisjon, kas uuritud eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega võrreldes tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele mõeldud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.
(70)
Järgmiseks määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(71)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
i)
sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning
ii)
selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.
(72)
Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.
(73)
Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:
i)
tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või
ii)
selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.
(74)
Omamaise müügi analüüs näitas, et mõne tooteliigi puhul oli osa omamaist müüki kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana, kui põhjenduses 71 esitatud tingimused olid täidetud, või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena, kui need tingimused ei olnud täidetud. Et samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav või kui samasuguse toote müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.
(75)
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uuritud eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:
i)
uuritud eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil;
ii)
kaalutud keskmine kasum, mida uuritud eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.
(76)
Ühe uuritud eksportiva tootja tootmiskulu kohandati. Et ka samasuguse toote tootmiseks kasutatavatest materjalidest suure osa hankis seotud tarnija, asendas komisjon nende materjalide ostmise kulud uuritud eksportiva tootja sisendite tootmisel tekkinud tootmiskuludega.
(77)
Sama eksportiva tootja puhul leidis komisjon veel, et metallijäätmete väärtuse kohandamist oli arvestatud kahekordselt, sest valmistoodeteks töödeldud sisendite kogust arvestati ilma jäägita. Seetõttu ei aktsepteerinud komisjon metallijäätmete väärtuse mahaarvamist lõpptoote tootmiskuludest.
(78)
Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul üldse või juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, lisati kõigi tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.
3.2.2. Ekspordihind
(79)
Uuritud eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele liidus või sõltumatute turustajate kaudu Taiwanis. Ekspordihind määrati seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
3.2.3. Võrdlus
(80)
Komisjon võrdles uuritud eksportivate tootjate normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.
(81)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid.
(82)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud neile enne kontrollkäike saadetud dumpinguvastastes küsimustikes antud valuutakursse. Seetõttu arvutas komisjon tehinguväärtused ümber, kasutades küsimustikes antud kursse.
3.2.4. Dumpingumarginaalid
(83)
Uuritud eksportivate tootjate puhul - sealhulgas kaks valimisse kaasatud seotud äriühingut ja üks, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, - võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(84)
Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.
Tabel 3
Taiwani dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuaalne kontrollimine)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.
(86)
Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 10,9 %.
(87)
Kõigi teiste asjaomase riigi äriühingute puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate äriühingute liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.
(88)
Koostöö taset peeti kõnealusel juhul kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon teha jääkmarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.
(89)
Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.
Tabel 4
Taiwani dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation
10,9
Teised koostööd tegevad äriühingud
10,9
Kõik teised äriühingud
12,0
4. KAHJU
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(90)
Uurimisperioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa teadaolevat liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(91)
Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt üle 3 miljoni tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks valimisse kaasatud tootjatelt kogutud andmete alusel ja kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud info abil. Suurim liidu tootja ei teinud koostööd ega esitanud kaebuse kohta vastuväiteid. Uurimise käigus tegid koostööd kuus liidu tootjat, kelle osa liidu müügis ja tootmises moodustab umbes 55 %. Nagu on märgitud põhjenduses 8, valiti valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
(92)
Huvitatud isikud väitsid, et üks valimisse kaasatud liidu tootja tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta, sest ta importis vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses. Liidu tootja asjaomastest riikidest pärit import oli aga alla 5 % vaatlusaluse toote koguimpordist ning alla 2 % selle müügimahust liidus. Selle põhjal väidetakse praeguses etapis, et kõnealune liidu tootja moodustab osa liidu tootmisharust.
(93)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu suurima tootja valimist väljajätmise tõttu ei ole valim tüüpiline. Nagu juba märgitud, annavad neli valimisse kaasatud liidu tootjat ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et valim on tüüpiline. Igal juhul ei võtnud suurim tootja ühendust.
4.2. Liidu tarbimine
(94)
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks lähtudes valimisse kaasatud tootjatelt liidu tootmisharu omatoodangu müügimahtude kohta saadud teabest, kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud andmetest ning Eurostati statistikast liidu turu impordimahu kohta.
(95)
Liidu tarbimine muutus järgmiselt.
Tabel 5
Liidu tarbimine
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonnides)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeks
100
103
103
104
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus, Eurostat.
(96)
Vaatlusalusel perioodil oli liidu tarbimise pidev kasv 4 %.
4.3. Import asjaomastest riikidest
4.3.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
(97)
Komisjon uuris, kas vaatlusaluse toote importi asjaomastest riikidest tuleks hinnata kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4.
(98)
Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi kindlakstehtud dumpingumarginaal ületas algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnise. Kummastki asjaomasest riigist pärit import ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Uurimisperioodil oli Taiwani turuosa 5,1 % ja Hiina RV turuosa 4,3 %.
(99)
Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote konkurentsitingimused olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid imporditud tooted omavahel ja liidus toodetud samasuguse tootega, sest kõik tooted vastavad samadele üleilmsetele standarditele ja on seega omavahel asendatavad. Lisaks müüakse neid samade müügikanalite kaudu ja samasugustele tarbijarühmadele.
(100)
Taiwani terase- ja rauatööstuse ühendus (Taiwan Steel & Iron Industries Association, TSIIA) väitis, et komisjon ei peaks hindama Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt. Ta nentis, et kuigi roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali võib pidada algmääruse tähenduses sarnaseks, kehtivad Taiwani toodete müümisel liidu turul teistsugused konkurentsitingimused kui Hiina importtoodete puhul. Erinevused on seotud peamiselt tooteklassi ja kvaliteediga, sest Taiwani tooted on kvaliteetsemad.
(101)
Väide eri kvaliteediklasside kohta on seotud üksnes eritoodetega, mis moodustavad impordist vähem kui 1 %. Lisaks vastavad kõik tooted (nii ELi, Hiina RV kui ka Taiwani omad) samadele üleilmsetele standarditele ning puudub igasugune kinnitus liidus toodetud ja imporditud samasuguste toodete füüsikaliste omaduste kvantitatiivsete erinevuste kohta, niisiis ei ole see argument põhjendatud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(102)
Seega olid kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Hiina RVst ja Taiwanist pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt.
4.3.2. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
(103)
Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostatilt impordimahu kohta saadud andmete alusel. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa.
(104)
Asjaomaste riikide import liitu muutus järgmiselt.
Tabel 6
Impordi maht ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit impordi maht (tonnides)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeks
100
170
155
254
Turuosa (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeks
100
165
151
243
Taiwanist pärit impordi maht (tonnides)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeks
100
136
104
132
Turuosa (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeks
100
133
101
127
Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeks
100
147
120
170
Turuosa (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeks
100
143
116
163
Allikas: Eurostat.
(105)
Asjaomastest riikidest pärit kumuleeritud import kasvas 2010. aastast kuni uurimisperioodini 70 %, kerkides 184 140 tonnilt 312 517 tonnini. Import kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2012. aastal, mil selle maht oli suurem kui 2010. aastal, kuid väiksem kui 2011. aastal.
(106)
Kumulatiivne turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 63 %, kasvades 5,8 %-lt 9,5 %-le. Samamoodi nagu impordi maht, suurenes ka turuosa pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2012. aastal.
4.3.3. Asjaomastest riikidest pärit impordi hind ja hinna allalöömine
(107)
Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostatilt impordiväärtuse ja -mahu kohta saadud andmete alusel. Hinna allalöömine tehti kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad, valimisse kaasatud eksportivad tootjad ja eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, millele viidatakse põhjenduses 17.
(108)
Asjaomastest riikidest liitu imporditud toodete kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.
Tabel 7
Impordihinnad
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Hiina RV (eurot/tonn)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeks
100
105
104
92
Taiwan (eurot/tonn)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeks
100
106
94
84
Asjaomased riigid (eurot/tonn)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeks
100
106
98
87
Allikas: Eurostat.
(109)
Aastatel 2010-2011 tõusid Hiina RV ja Taiwani impordihinnad kõigepealt 6 protsendipunkti. Seejärel langesid hinnad 19 protsendipunkti, nii et kokku oli hinnalangus 13 %. Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi hinnad järgisid sama suundumust, välja arvatud 2012. aastal, mil Hiina RV hinnad olid veel suhteliselt kõrged, kuid Taiwani omad juba suhteliselt madalad. Mõlemast riigist pärit impordi hinnad langesid 2012. aastast kuni uurimisperioodini veelgi.
(110)
Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon
i)
valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul;
ii)
vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega uurimisega hõlmatud Hiina ja Taiwani tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.
(111)
Tehingute hindu võrreldi tooteliigiti, tehes vajaduse korral nõuetekohaseid kohandusi, ning pärast hinnaalanduste, komisjonitasude ja tarnekulude mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,6-11,3 %.
(112)
Uurimise käigus selgus, et eksportivad tootjad müüvad peaaegu eranditult sõltumatutele turustajatele või terasetöötlemiskeskustele, samal ajal kui liidu tootmisharu müüs turustajatele, terasetöötlemiskeskustele ja lõppkasutajatele. Teisalt ei näidanud uurimine, et kaubandustasandi erinevus oleks hindu mõjutanud. Vastupidi, sõltumatud edasimüüjad ja terasetöötlemiskeskused väitsid, et nad ei saa liidu tootjatelt soodsamaid müügitingimusi kui kasutajad.
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(113)
Uurides algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.
(114)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 8, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasati neli tootjat.
(115)
Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud tootjatelt kogutud ja kaebuses liidu teiste tootjate kohta esitatud andmete alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.
(116)
Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk.
(117)
Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
(118)
Huvitatud isikud väitsid, et valimisse kaasatud liidu tootjate andmeid tuleks kahju hindamisel kasutada järjepidevalt, mitte jagada näitajad makromajanduslikeks ja mikromajanduslikeks. Nad väitsid, et kaebuse esitaja sai makro- ja mikromajanduslike näitajate eraldi analüüsi manipuleerida, sest ta võis mõjutada makromajandusliku tasandi andmete kogumist, kuna otsus, kas konkreetne näitaja on makro- või mikromajanduslik, põhines teabe kättesaadavusel.
(119)
Komisjon tegi kindlaks ja võttis analüüsimiseks makromajanduslikud näitajad, mis tuvastati liidu tasandil, mitte ainult valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Makromajanduslike näitajate puhul leiti, et kogu liidu tootmisharu täielikud andmed, mis hõlmavad ka valimisse kaasatud äriühingutelt saadud andmeid, kajastavad vaatlusalusel perioodil valitsenud olukorda paremini kui andmed, mis käsitlevad vaid osa tööstusharust.
(120)
Andmeid, mille kaebuse esitaja makromajanduslike näitajate hindamiseks edastas, peeti täpseks ja usaldusväärseks. Andmete tõesuse kontrollimiseks võrreldi neid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. Teoreetiliselt näitaks kahju analüüs, mille puhul kasutatakse järjepidevalt ainult valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmeid, makromajanduslike näitajate puhul kehvemat pilti. Ei olnud alust arvata, et kaebuse esitaja oleks kahju analüüsiga manipuleerimiseks teavet tahtlikult varjanud. Seega ei ole põhjust jätta arvestamata kaebuse esitaja edastatud teavet makromajanduslike näitajate kohta. Niisiis ei saa nõustuda väitega, et kõigi kahjunäitajate analüüs peaks piirduma üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega.
4.4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.4.2.1. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(121)
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus (külmvaltsimise tasandil) ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeks
100
99
101
95
Tootmisvõimsus (tonnides)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeks
100
102
103
104
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
77
74
75
70
Indeks
100
97
98
92
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.
(122)
Aastatel 2010-2012 püsis tootmismaht stabiilsena. 2012. aastast uurimisperioodini vähenes see järsult (6 protsendipunkti), nii et stabiilsele nõudlusele vaatamata oli kogulangus 5 %.
(123)
Samal ajal kasvas tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil mõõdukalt (4 %). Tootmisvõimsuse väike kasv võis johtuda liidu tööstusharus juurutatud tõhususprogrammide tulemusena paranenud masinapargi kasutamisest.
(124)
Selle tulemusena alanes tootmisvõimsuse rakendusaste kogu vaatlusalusel perioodil 8 %. On teada, et tootmisvõimsuse 100 % rakendusaste ei ole roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstuses saavutatav ega pikas plaanis jätkusuutlik. Ent üle 90 % tootmisvõimsuse rakendamisest, mida peetakse pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme puhul saavutatavaks, jääb liidu tootmisharus saavutatud tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil kaugele maha. Kuna tootmisvõimsuse ja pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme erinevus on väike, ei saanud see liidu tööstusharu langussuundumust mõjutada.
4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(125)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Müügimaht liidu turul (tonnides)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeks
100
100
103
100
Turuosa (%)
84
81
84
80
Indeks
100
97
100
95
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.
(126)
Liidu tootmisharu müügimaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, ehkki 2012. aastal oli see pisut suurem.
(127)
Kuigi liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, nagu on kinnitatud põhjenduses 96, tõi üsna stabiilne müügimaht kaasa liidu tootmisharu turuosa 5 % vähenemise vaatlusalusel perioodil. Sarnaselt müügimahuga oli pilt 2012. aastal rõõmustavam.
4.4.2.3. Kasv
(128)
Nagu eespool kirjeldatud, püsis liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil kasvaval turul küllalt muutumatuna. Samal ajal hoogustus import asjaomastest riikidest tuntavalt. Selle tulemusena leidis turul vaatlusalusel perioodil aset ligikaudu 140 000 tonni suurune kasv, mille võib peaaegu eranditult kanda asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi arvele, mille maht suurenes samal perioodil 128 000 tonni. Seepärast ei saanud liidu tootmisharu turu kasvust mingit kasu.
4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(129)
Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Töötajate arv
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeks
100
98
94
89
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
242
235
258
257
Indeks
100
97
107
106
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.
(130)
Töötajate arv liidu tootmisharus vähenes 2011. aastal 2 protsendipunkti, 2012. aastal 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti, mis näitab selget langustendentsi. Töötajate arvu kärpimine võib tuleneda erinevate tulemuslikkuskavade rakendamisest liidu tootjate seas ja tootmismahu vähenemisest.
(131)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstust peetakse üldiselt kapitalimahukaks tööstusharuks. Sellest hoolimata on selle liidu tootmisharu töökohtade arv märkimisväärne. Lisaks on tööjõukulud toorainekulude järel teine kõige olulisem kulutegur, ulatudes keskmiselt umbes 10-15 % kogukuludest. Tööhõive on seega selle tööstusharu tähtis kahjunäitaja.
(132)
Liidu tootmisharu tootlikkus vähenes 2011. aastal veidi (3 protsendipunkti), suurenes 2012. aastal 10 protsendipunkti ja vähenes seejärel uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Kokku suurenes tootlikkus 6 protsendipunkti, 242 tonnilt 257 tonnini töötaja kohta, hoolimata töötajate arvu vähenemisest, mis näitas suuremat tulemuslikkust.
4.4.2.5. Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
(133)
Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest palju suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu.
(134)
See on teine dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Sama toote importi Hiina RVst, Lõuna-Koreast ja Taiwanist uuriti juba 2008. ja 2009. aastal (6). Kuigi selle uurimise tulemusena dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestatud, tehti juba siis uurimise käigus esialgu kindlaks dumpingu olemasolu (7).
4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.4.3.1. Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid
(135)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot tonni kohta)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeks
100
106
97
89
Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeks
100
104
96
86
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(136)
Valimisse kaasatud liidu tootjate müügihinnad sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Aastal 2011 tõusid hinnad 6 %, aga vähenesid seejärel kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 17 protsendipunkti.
(137)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali (sealhulgas lõpuks eksporditud kaubad) kogutoodangu ühiku tootmiskulu järgis enamjaolt sama suundumust, vähenedes vaatlusalusel perioodil 14 %. Müügihind ja ühiku tootmiskulu ei ole aga otseselt võrreldavad, sest tootmise ja müügi vahel on teatud ajaline vahe. Kui liidu tootmisharu keskmine varude tase moodustas umbes 15 % käibest, siis tootmise ja müügi vaheline keskmine ajaline viivitus on peaaegu 2 kuud.
(138)
Üldiselt tingib nii tootmiskulude kui ka müügihindade muutumise tooraine, peamiselt kroomi ja nikli hind. Liidu tootmisharu küsitud hinnad alluvad tõepoolest nn sulami lisamaksu mehhanismile. Selle mehhanismi kohaselt koosnevad hinnad fikseeritud baashinnast ja sulami lisamaksust, mis kõigub sõltuvalt teraseklassi keemilisest koostisest ja sulamite noteeringutest Londoni metallibörsil (LME). Seetõttu on hinnad seotud teraseklassi ja vastava tooraine hinnaga.
(139)
Huvitatud isikud soovitasid analüüsida liidu tootmisharu hinnasuundumust ilma sulami lisamaksuta. Et liidu tootmisharu nikli hinda ei mõjuta, nõudsid huvitatud isikud, et komisjon vaataks ainult baashinda.
(140)
Koguhind koosneb tõesti baashinnast ja sulami lisamaksust ning tavaliselt on kliendid sellisest jaotusest teadlikud. Uurimine on aga näidanud, et uurimisperioodil ei märgitud neid kahte hinnaelementi arvel tavaliselt eraldi. Sellistel juhtudel ei kajastata neid kaht elementi harilikult eraldi ka arvele eelnevates äridokumentides, näiteks tellimusel või tellimuse kinnitusel.
(141)
Seetõttu analüüsiti baashinna muutumist avalikult kättesaadava teabe alusel, mille esitasid huvitatud isikud. See teave näitab tooteklassi 304 (8) eest Saksamaal (9) küsitud koguhinna täpset jaotust alghinnaks ja sulami lisamaksuks. Kui sulami lisamaks kõikus koos toorainehindade muutumisega, siis baashind odavnes vaatlusalusel perioodil pidevalt, vähenedes umbes 1 200 eurolt 2010. aastal ligikaudu 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil, st ligikaudu 20 %. Kuigi vähenemise tase ei pruugi olla kõigi toodete ja liidu tootjate jaoks tüüpiline, toetab selle ulatus järeldust, et langus iseloomustas nii sulami lisamaksu kui ka baashinda.
4.4.3.2. Tööjõukulud
(142)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeks
100
102
105
108
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(143)
Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, kasvades 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 8 %.
4.4.3.3. Varud
(144)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 13
Varud
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeks
100
99
86
93
Lõppvaru protsendina toodangust
15
16
14
15
Indeks
100
103
90
99
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(145)
Varude maht oli aastatel 2010-2011 üsna ühesugune, vähenes seejärel 2012. aastal 13 protsendipunkti ja suurenes uurimisperioodil 7 protsendipunkti. Kokku kahanes varude maht vaatlusalusel perioodil 7 %. Kuna enamik toodangust on tellimustöö, ei ole varud selles tootmisharus oluline näitaja.
4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise suutlikkus
(146)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 14
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Liidus sõltumatutele klientidele osutatava müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeks
- 100
- 214
- 330
- 253
Rahavoog (miljonites eurodes)
- 199
107
- 10
- 39
Indeks
- 100
54
- 5
- 20
Investeeringute maht (miljonites eurodes)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeks
100
91
85
83
Investeeringutasuvus (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeks
- 100
- 246
- 370
- 269
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(147)
Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne: aastatel 2010-2012 vähenes see 1,5 protsendipunkti võrra, taastudes uurimisperioodil mõnevõrra ehk 0,5 protsendipunkti ja jõudes - 1,6 %. Nagu on selgitatud põhjenduses 141, oli negatiivse kasumlikkuse taga peamiselt pidevalt vähenev baashind, mitte tooraine - näiteks nikli - kõikuv hind.
(148)
Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli negatiivne neljast vaatlusalusest aastast kolmel, paranedes 2011. aastal, ent hakates seejärel taas langema. Olukorra ajutine paranemine 2011. aastal oli enamjaolt tingitud pooltoodete laovaru olulisest vähenemisest.
(149)
Investeeringute maht on kahanenud: 2011. aastal vähenes see 9 %, 2012. aastal veel 6 % ja uurimisperioodil omakorda 2 %. Kokku vähenes investeeringute maht vaatlusalusel perioodil 17 protsendipunkti.
(150)
Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See näitaja oli kõik neli aastat negatiivne. 2011. aastal vähenes investeeringutasuvus 146 %, 2012. aastal veel 124 % ning jõudis uurimisperioodil - 3,1 %.
(151)
Kõigi nelja valimisse kaasatud tootja kapitali kaasamise võime halvenes, sest negatiivsete kasumlikkuse näitajate tõttu ei olnud neil võimalik saada pankadest rahalisi vahendeid. Tootjad pidid kasutama kontserni teiste äriühingute antud raha.
4.4.4. Järeldus kahju kohta
(152)
Enamikku liidu tootmisharu kahjunäitajatest iseloomustas vaatlusalusel perioodil negatiivne suundumus. Tootmismaht vähenes 5 %, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendusastme languse 8 % võrra. Stabiilne müügimaht kasvaval turul tõi kaasa turuosa 5 % kahanemise. Töökohtade arv kukkus 11 %, tööjõukulud aga suurenesid 8 %. Investeeringute maht vähenes 17 %, samal ajal kui investeeringutasuvus jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks ja näitas suundumust halvenemise poole.
(153)
Ainsad kahjutegurid, mis näitasid selgelt mõningast positiivset suundumust, on tootmisvõimsus ja tootlikkus. Igal juhul on tootmisvõimsuse kasv kooskõlas tarbimise suurenemisega vaatlusalusel perioodil. Tootlikkuse kasv tulenes töötajate arvu vähenemisest.
(154)
Teatud kahjutegurid, näiteks turuosa, müügihinnad, tootmiskulud, muutusid 2011. või 2012. aastal eelmise aastaga võrreldes ajutiselt soodsamas suunas, kuid halvenesid siis uuesti. Kasumlikkus oli negatiivne kõigil neljal aastal, rahavoog neljast aastast kolmel.
(155)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. PÕHJUSLIK SEOS
(156)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon hoolitses selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, energiahind, liigne tootmisvõimsus ja konkurents Euroopa Liidus.
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(157)
Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %; samal ajal kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi maht 70 % ja liidu tootmisharu turuosas ilmnes langussuundumus. Impordi turuosa kasv ja liidu tootmisharu turuosa kahanemine olid omavahel vastavuses. Impordi turuosa kasv aeglustus 2012. aastal ja kiirenes uurimisperioodil, liidu tootmisharu turuosa vähenemise tempo aeglustus samuti 2012. aastal, uurimisperioodil jätkus aga turuosa vähenemine. Seepärast on selge, et liidu tootmisharu turuosa kaotus oli vastavuses dumpinguhinnaga impordi kasvuga.
(158)
Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %. Liidu tootmisharus langesid hinnad samal perioodil 11 %. Uurimisperioodil lõid asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad liidu tootmisharu hindu alla 9,6-11,3 %, avaldades seeläbi liidu tootmisharule hinnasurvet. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga suureneva impordi hinnasuundumused ei võimaldanud liidu tootmisharul oma turuosa säilitada ega kasumlikuks muutuda.
(159)
Huvitatud isikud väitsid, et asjaomastest riikidest imporditud tooted ei konkureeri liidu tootmisharu müüdavate toodetega. Väidetavalt kuuluvad asjaomastest riikidest pärit impordi hulka peamiselt õhukesed tooted, mille paksus jääb alla 2 mm, sellest suurema paksusega tooteid tarnib aga peamiselt liidu tootmisharu. Uurimise käigus kindlaks tehtud asjaolud seda väidet ei kinnitanud. Tegelikult müüvad liidu tootmisharu ja eksportivad tootjad üle 2 mm paksusega tooteid ja väiksema paksusega õhukesi tooteid. Nii liidu tootmisharu kui ka valimisse kaasatud asjaomaste riikide eksportivate tootjate paksude ja õhukeste toodete keskmine osakaal on sarnane, umbes 30-35 %.
(160)
Huvitatud isikud väitsid, et Hiinast pärit impordi taseme ja hindade ning liidu tootmisharu kasumlikkuse vahel puudub seos. Eelkõige viitasid nad Hiina RVst pärit impordi vähenemisele ja püsivatele hindadele aastatel 2011-2012, mis väidetavalt ei saanud olla keskmiste hindade odavnemise põhjuseks liidu turul. Samal ajal suurenes liidu tootmisharu kahjum ja müügimaht oli küllalt stabiilne.
(161)
Sellises analüüsis keskenduti aga valikuliselt ainult kahele eraldi aastale, mitte kogu vaatlusalusele perioodile. Kogu perioodi analüüsimisel oli ilmne, et dumpinguhinnaga impordi märgatav suurenemine ei vähendanud mitte ainult kasumlikkust, vaid ka liidu tootmisharu turuosa, tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, tööhõivet, investeeringute mahtu ja investeeringutasuvust. Kuigi 2012. aasta ei järginud sama tendentsi, jäi suundumus üldiselt negatiivseks. Nimelt aitab kahjunäitajate hindamine pikema, nelja-aastase ajavahemiku jooksul vältida järelduste tegemist üksikute eraldiseisvate muutuste alusel, kui neid leidub. Igal juhul hinnati mõlemast asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97-102. Seepärast ei olnud põhjendatud hinnata ainult Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju omaette.
(162)
Huvitatud isikud väitsid, et turuosa, mille liidu tootmisharu kaotas Taiwanist pärit impordile, on tähtsusetu. Kaebuses esitatud teabe kohaselt moodustas Taiwanist pärit import uurimisperioodil 4,98 % ja suurenes 2010. aastast uurimisperioodini 1,09 %. Huvitatud isikud väitsid, et seetõttu ei ole võimalik, et Taiwanist pärit eksport põhjustas kahju, mida kaebuse esitajad väidetavalt kandsid.
(163)
Uurimise tulemustest selgus, et Taiwani impordi üldine turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil ja jõudis uurimisperioodil 5,1 %. Samuti tehti uurimise käigus kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu müügihinnad järsult alla. Seega avaldas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import vastupidiselt huvitatud isikute väitele hinnasurvet ja põhjustas koos Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kahju, nagu on selgitatud eespool. Tasub meelde tuletada, et mõlemast asjaomasest riigist pärinevat importi hinnati kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97-102. Seetõttu ei hinnatud ainult Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju eraldi.
(164)
Huvitatud isikud väitsid, et Taiwanist pärit impordi kogus oli ülehinnatud, sest see sisaldas väidetavalt olulises koguses Hiina või Korea päritolu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, mis on deklareeritud ebakorrektselt Taiwanist pärinevana. Selle väite toetuseks tõendeid aga ei esitatud.
(165)
Koostööd tegevad Taiwani äriühingud (tootjad ja teised koostööd tegevad isikud) teatasid aga, et eksport moodustab suurema osa Taiwanist pärit impordi kogumahust. Seega oleks väidetavalt valesti deklareeritud mitte-Taiwani toodete probleemil väga väike mõju, kui üldse.
(166)
Huvitatud isikud väitsid, et Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate hinnad järgivad nikli hinda, täpselt nagu liidu tootmisharu hinnad. Kuigi on tõepoolest võimalik, et eksportivate tootjate hinnad järgisid aja jooksul tooraine hinnaga sama suundumust, ei lahenda see hinna absoluutse taseme küsimust. Sellega seoses selgus uurimise käigus, et Hiina ja Taiwani hinnad lõid liidu tootmisharu hindu alla 9,6-11,3 %. Kui see on õige, võib väide, et Hiina, Taiwani ja liidu tootmisharu hinnad on arenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühel kursil, viia vaid järelduseni, et Hiina ja Taiwani eksport lõi liidu tootmisharu hinnad alla sarnase marginaali võrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(167)
Huvitatud isikud väitsid, et investeeringute mahu väidetav kasv ei näita, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Uurimise käigus see väide aga kinnitust ei leidnud. On tõsi, et investeeringute maht on kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt vähenenud (17 %), nagu on märgitud põhjenduses 149.
(168)
Komisjon jõudis praeguses etapis järeldusele, et madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.
5.2. Muude tegurite mõju
5.2.1. Import kolmandatest riikidest
(169)
Muudest kolmandatest riikidest lähtuva impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 15
Import kolmandatest riikidest
Riik
2010
2011
2012
Uurimisperiood
India
Maht (tonnides)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeks
100
168
192
352
Turuosa (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeks
100
127
116
110
Lõuna-Korea
Maht (tonnides)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeks
100
97
86
128
Turuosa (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeks
100
109
98
95
Lõuna-Aafrika
Maht (tonnides)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeks
100
78
77
78
Turuosa (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeks
100
102
91
84
Ameerika Ühendriigid
Maht (tonnides)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeks
100
87
87
96
Turuosa (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeks
100
109
98
85
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeks
100
128
87
69
Turuosa (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeks
100
109
111
109
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid
Maht (tonnides)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeks
100
102
90
106
Turuosa (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeks
100
108
101
92
Allikas: Eurostat.
(170)
Suurima impordimahuga riigid olid India, Lõuna-Korea, Lõuna-Aafrika ja Ameerika Ühendriigid, kelle turuosad jäid uurimisperioodil vahemikku 1,6-2,8 %. Kõigi muude kolmandate riikide turuosa oli 10,8 %.
(171)
Import Indiast oli tähtsusetu ega ulatunud suuremal osal vaatlusalusest perioodist üle 1 %. Uurimisperioodil ületas see 1 % künnise ainult üks kord, mil Indiast pärit impordi turuosa oli 1,9 %.
(172)
Lõuna-Korea turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, vähenes 2010.-2012. aastal 2,3 %-lt 1,9 %-le ja suurenes uurimisperioodil lõpuks ainult 2,8 %-ni.
(173)
Import Lõuna-Aafrikast ja Ameerika Ühendriikidest vähenes kogu vaatlusalusel perioodil. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes 2,1 %-lt 1,6 %-le ning Ameerika Ühendriikide impordi turuosa 3,0 %-lt 2,8 %-le.
(174)
Eurostati andmetel põhinevate hindade kohta võib märkida, et ainult Lõuna-Koreast pärit impordi hind oli madalam kui Hiina RVst ja Taiwanist lähtuva impordi hind, Lõuna-Aafrikast pärit impordi hind oli sellega sarnane ning Indiast ja Ameerika Ühendriikidest lähtuva impordi hind kõrgem. Siiski tuleb märkida, et vaatlusalune toode/samasugune toode koosneb eri klasside terasest, mis põhjustab suurt hinnaerinevust, mida ei saa Eurostati keskmistes hindades arvesse võtta.
(175)
Huvitatud isikud viitasid impordile muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikidest, Lõuna-Koreast, Indiast ja Lõuna-Aafrikast. Nad väitsid, et kõnealune import pidi kindlasti mõjutama liidu tootmisharu olukorda ja kuna muudest kolmandatest riikidest tuleb oluline kogus importtooteid, mille suhtes komisjon uurimist ei kohalda, ei tohiks Hiinast ja Taiwanist pärit importi pidada vastutavaks muudest riikidest pärit impordi põhjustatud kahju eest.
(176)
Nagu eespool kirjeldatud, on Taiwani ja Hiina RV turuosa roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liitu importimisel muude päritoluriikide hulgas kõige suurem (vastavalt 5,1 % ja 4,3 %). Ühestki teisest riigist pärit impordi turuosa ei ületanud vaatlusalusel perioodil 3 %. Kuigi asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 protsendipunkti, püsis muudest kolmandatest riikidest peale vaatlusaluste riikide pärit impordi turuosa üldiselt stabiilsena, kasvades vaatlusalusel perioodil vaid 0,2 protsendipunkti.
(177)
Seega tegi komisjon impordimahu stabiilse suundumuse tõttu esialgse järelduse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei mõjutanud olulisel määral liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
5.2.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(178)
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 16
Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Ekspordimaht (tonnides)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeks
100
102
98
96
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeks
100
110
97
89
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(179)
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht vähenes nii pärast müügimahu kui ka müügihindade ühekordset suurenemist 2011. aastal. Valimisse kaasatud tootjate üldine ekspordimaht moodustas umbes 12 % nende kogutoodangust. Vähenenud ekspordil võis olla oma osa tootmise kahanemises, kuid arvestades ekspordi vähesust võrreldes müügiga liidus, oleks sellise ekspordi osa liidu tootmisharu kantud kahjus väga piiratud.
5.2.3. Energiakulud, liigne tootmisvõimsus
(180)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud kõrgetest energiahindadest, mis olid väidetavalt 20 % kõrgemad kui Hiina RVs. Energia on aga roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootmisel vaid väike kulutegur, mis moodustab tavaliselt kogukuludest vähem kui 10 %. Jättes kõrvale küsimuse, kas energiakulud Hiinas peegeldavad turuväärtusi või mitte, ei saanud energiaga seotud erinevused olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.
(181)
Huvitatud isikud väitsid, et vastupidiselt kaebuses esitatud teabele kannatas liidu tootmisharu olulise liigse tootmisvõimsuse tõttu. Komisjon täheldas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 77 %-lt 2010. aastal 70 %-le vaatlusalusel perioodil. Siiski arenesid liidu tootmisharu tootmisvõimsus ja tarbimine liidu turul paralleelselt, kusjuures vaatlusalusel perioodil suurenesid mõlemad 4 %. Seega tingis tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise liidu tootmisharu suutmatus kasutada ära kasvava turu eelist, sest nimetatud kasvu neelas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Sellest tulenev väidetav liigne tootmisvõimsus on pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärg kui liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.
(182)
Komisjon jõudis järeldusele, et ei liidu tootmisharu kulutused energiale ega väidetav liigne tootmisvõimsus ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
5.3. Konkurentsiprobleemid
(183)
Huvitatud isikud väitsid, et roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import Hiinast on kasvanud vastusena sellele, et liidus on tootmisvõimsus koondunud väikese hulga tarnijate kätte, kusjuures liidus asuvatele kasutajatele jäi vaid piiratud arv liidu tootjaid. Viimasel kümnel aastal on liidu turul olnud siiski alati neli keskmise suurusega ja mitu väiksemat tarnijat. Kuigi osa kõnealuste ettevõtete puhul on omandisuhted selle aja jooksul muutunud, on tarnijate arv püsinud stabiilsena. Seega ei saanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemist põhjustada tarnijate arvu vähenemine liidus.
(184)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu turg oli väga kontsentreeritud ja asjaomastest riikidest pärit import ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju. Nad väitsid, et Aasiast pärit impordi maht ei olnud piisav, et piirata konkurentsi, ja see ei takistanud liidu tootmisharul hindu tõstmast. Seoses sellega viitasid samad isikud komisjoni ühinemisotsusele, millega anti heakskiit (millega kaasnesid kohustused) Outokumpu ja Inoxumi (10) ühinemisele 2012. aasta novembris („Outokumpu ühinemisotsus”).
(185)
Ühinemismenetluse analüüs ja dumpinguvastase uurimise analüüs puudutavad aga erinevaid õigusraamistikke, mille eesmärgid on erinevad. Kui ühinemismenetluses analüüsitakse, kas kavandatud ühinemine võiks tekitada konkurentsiprobleeme, siis dumpinguvastases uurimises analüüsitakse seda, kas liidu tootmisharu mõjutab kahjustav dumping.
(186)
Igal juhul uuriti Outokumpu ühinemisotsuse raamistikus, kas Outokumpu kavatsetav Inoxumi omandamine tekitaks liidu turul valitseva ettevõtja. Outokumpu ja Inoxumi ühinemisel tekkiva üksuse ühine turuosa oleks rohkem kui 50 % ja vähendaks peamiste tootjate arvu neljalt kolmele. Ühinemisotsusega pandi Outokumpule kohustus loovutada osa Inoxumist, sealhulgas tootmisettevõte Acciai Speciali Terni (AST). Selle loovutamise eesmärk oli just nimelt säilitada konkurents liidu terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turul ning kavandatud ühinenud üksuse (mis ühendanuks Outokumpu ja kogu Inoxumi vara, sealhulgas AST, ja mis oleks hõlmanud liidu turust rohkem kui 50 %) loomine ei saanud teoks. Selle asemel on alles neli keskmise suurusega ettevõtet ja mitu väiksemat ettevõtet, kes konkureerivad üksteisega, ilma et ühelgi neist oleks sellisel tasemel turuvõimu, mis oleks olnud kavandatud ühinemisel tekkinud üksusel, keda analüüsiti seoses ühinemisjuhtumiga.
(187)
Huvitatud isikud viitasid seoses Outokumpu ühinemisotsusega ka arutelule asjaolu üle, et liidu tootjaid ei piiranud Aasiast pärit import perioodidel, mil nikli hinnad ja valuutakursid kõikusid ning Londoni metallibörsi madalad niklihinnad muutsid Aasiast pärit impordi vähem konkurentsivõimeliseks. Outokumpu ühinemisotsuses märgiti, et isegi kui impordi põhjustatud piirang ei ole parajasti suur, on võimalik, et see suureneb tulevikus, (11) mis viis seejärel turu tõenäolise arengu hindamisele. Käesolev uurimine on näidanud järgmist: asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import saavutas uurimisperioodil 9,5 % suuruse turuosa ja suurenes 2010. aastaga võrreldes 70 %. Samuti tehti kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 9,6-11,3 %.
(188)
Lisaks ei tähenda asjaolu, et nõudlus liidu turul on suhteliselt stabiilne isegi oluliste hinnakõikumiste korral, et ostjad ei ole hinnatundlikud. Kuigi eksportijate pakutud madalamad hinnad ei toonud liidu turul kaasa suuremat tarbimist, on uurimine selgelt näidanud, et ostjad on valmis ostma suuremas koguses madala hinnaga importtooteid. Et need madala hinnaga importtooted ei tekita lisanõudlust, toimub selline müük teiste turuosaliste, peamiselt liidu tootmisharu arvelt.
(189)
Uurimise tulemused kinnitavad, et liidu tootmisharu müüb laiemat valikut tooteid kui koostööd tegevad eksportivad tootjad. Siiski oli uurimisperioodil umbes 75 % liidu tootmisharu müügist seotud nelja kõige levinuma teraseklassiga (304, 304L, 316L ja 430). Asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüvad kõigi nende teraseklasside mitmesuguse laiuse, paksuse ja viimistlusega tooteid. Ka nendest tooteklassidest välja jäävad tooted on otsesed konkurendid, sest asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüsid ka neid.
(190)
Ükski huvitatud isik ei ole tõstatanud seoses käesoleva uurimisega toodete kvaliteeti puudutavaid küsimusi. Outokumpu ühinemisotsuses kinnitatakse, et kuigi muude kui Euroopa tootjate toodangu keskmist kvaliteeti võib pidada võrreldavaks Euroopa tootjate kvaliteediga, (12) on tehtud kindlaks ka see, et erinõudmistega kliendid ei saa teha oma oste Aasias (13). Nagu eespool kirjeldatud, moodustavad suurema osa liidu tootmisharu müügist võrreldava kvaliteediga tarbekaubad.
(191)
Teised probleemid, mis takistavad mõnel kliendil ostmast imporditud roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, on pikemad täitmisajad pika transporditeekonna tõttu asjaomastest riikidest ja vähem soodsad maksetingimused, mida asjaomaste riikide tootjad pakuvad. Need probleemid puudutavad aga peamiselt otse tehasest ostvaid kliente, kes moodustavad vaid umbes kolmandiku liidu turust.
(192)
Samas teostati suurem osa müügist terasetöötlemiskeskuste kaudu, mis katavad umbes kaks kolmandikku liidu turust. Tegelikult toimus peaaegu kogu asjaomastest riikidest lähtuv müük sõltumatute töötlemiskeskuste kaudu, mis ostavad ka liidu tootmisharult. Sellisel juhul on turustaja pakutavad maksetingimused kasutajale olulised. Et tavaliselt toimub müük turustaja laovarudest, hõlmab asjaomane tellimuse täitmise aeg ka kaupade turustajalt kasutajale vedamiseks vajalikku aega. Seetõttu ei mõjuta need probleemid suuremat osa müügist.
(193)
Seega mõjutab suuremat osa liidu tootmisharu müügist otseselt asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import.
(194)
Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et konkurentsitingimused liidus ei saanud ära hoida asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju liidu tootmisharule.
5.4. Tooraine hindade mõju
(195)
Huvitatud isikud väitsid, et otsust, kas osta asjaomastest riikidest pärit vaatlusalune toode või liidu tootmisharu toodetud samasugune toode, mõjutab tooraine, eelkõige nikli hindade muutumine. See on seotud asjaoluga, et eksportijad võtavad ühekordse hinna, liidu tootmisharu võtab aga baashinna, millele lisandub sulami lisamaks.
(196)
Seetõttu oleks importijatele väidetavalt kasulikum osta asjaomastest riikidest siis, kui tooraine hinnad tõusevad (sest liidu tootmisharu hindu korrigeeritakse ülespoole, samas kui eksportijate hinnad püsivad stabiilsena). Teisest küljest, kui tooraine hinnad langevad, oleks importijatel väidetavalt vähem kasulik osta asjaomastest riikidest (sest liidu tootmisharu hinnad langevad, samas kui eksportijate hinnad püsivad samal tasemel).
(197)
Outokumpu ühinemisotsuses analüüsiti niklihinna eeldatava muutumise mõju importijate ostuotsustele (14). Käesolevas uurimises analüüsiti, kas impordi muutused järgisid tõepoolest nikli tegelike hindade muutumist ja eespool kirjeldatud mustrit. Nikli hinnad (15) langesid 31 % 16 453 eurolt tonni eest 2010. aastal 11 327 euroni tonni eest uurimisperioodil. Eespool põhjenduses 196 kirjeldatud huvitatud isikute väite kohaselt oleks nikli hinna selline langus pidanud tooma kaasa impordi vähenemise asjaomastest riikidest. Uurimine on aga näidanud, et vaatamata nikli hindade olulisele langusele kasvas eksport asjaomastest riikidest samal perioodil 70 %, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 104.
(198)
Kuigi tooraine hindade muutumine võis mõnevõrra mõjutada impordimahtude muutumist, kaaluvad muud tegurid, nagu eksportivate tootjate madal hinnatase, selle mõju selgelt üles. Seetõttu leitakse, et nikli hindade muutumisel ei ole vaatlusalusel perioodil kestvat mõju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi üldisele kasvusuundumusele.
5.5. Muutused tarbimises
(199)
Outokumpu ühinemisotsuses sedastati, et nii nikli absoluutne hinnatase kui ka nikli hindade volatiilsus vähendab tõenäoliselt roostevaba terase kui materjali atraktiivsust ja suunab nõudluse niklisisalduseta roostevaba terase poole (16).
(200)
Roostevaba terase kui materjali atraktiivsuse kohta väideti samuti, et mitmel suundumusel võib olla mõju, mis viib asendamisele roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisele, näiteks vajadusel kasutada kergemaid materjale nt autodes (negatiivne mõju roostevabale terasele; liikumine teraselt komposiitmaterjalidele), toote lühemal olelustsüklil tarbekaupade puhul (negatiivne mõju roostevabale terasele; kasutatakse odavamaid materjale), suurenenud vajadusel vee puhastamise ja rohelise energia tootmise järele (positiivne mõju roostevabale terasele; raske asendada paljudes rakendustes) ning võimalike konkureerivate materjalide hindade muutumisel (rauamaak, alumiinium, vask) (17).
(201)
Sellega seoses on käesolev uurimine kinnitanud Outokumpu ühinemisotsuse väiteid, (18) et nõudlus roostevaba terase järele üldiselt ja roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali järele konkreetsemalt on küllalt jäik. Suurem osa tarbimise kasvust leidis aset 2010. ja 2011. aastal, mil hinnad tõusid. Langevate hindade perioodil alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini oli tarbimine stabiilne ja kasvas ainult 1 %. Asendamisel roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisel, sealhulgas eespool nimetatud teguritel, ei ole seetõttu mõõdetavat mõju roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutarbimisele.
(202)
Seoses nõudluse üleminekuga roostevaba terase niklisisalduseta tooteklassidele (mis on ka samasugune toode) kinnitab valimisse kaasatud liidu tootjate müügitehingute üksikasjalik analüüs Outokumpu ühinemisotsuses tehtud järeldusi.
(203)
Nagu on aga kirjeldatud eespool põhjenduses 138, on liidu tootmisharu küsitavad hinnad otseselt seotud terase klassi ja vastava tooraine hindadega. Nõudluse üleminekul ühelt teraseklassilt teisele on liidu tootmisharu tulemuslikkusele neutraalne mõju.
(204)
Seetõttu jõuti järeldusele, et tarbimisharjumuste muutumisel ei olnud liidu tootmisharu tulemusnäitajatele negatiivset mõju.
5.6. Järeldus põhjusliku seose kohta
(205)
Madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest kasvas nii absoluutarvudes kui ka võrreldes liidu tarbimisega ajal, mil enamik liidu tootmisharu kahjunäitajatest (tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügihinnad, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringute maht, investeeringutasuvus) halvenes. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid uurimisperioodi kestel liidu tootmisharu hindu alla 9,6-11,3 %.
(206)
Muud tegurid, nagu energia hind, tootmisvõimsus ja konkurentsitingimused liidu turul, ei mõjutanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju suurust. Sellised tegurid, nagu import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksport, võisid kahju tekitamisele kaasa aidata, kuid vaid väga piiratud ulatuses.
(207)
Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import ja eraldi käsitletud muud tegurid ei kõrvaldanud põhjuslikku seost. Kahju väljendub peamiselt liidu tootmisharu kehvas finantsolukorras ja tootmise vähenemises, tootmisvõimsuse rakendusastme languses, tööhõive ja turuosa kahanemises.
(208)
Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Muudest riikidest pärit impordi, liidu tootmisharu ekspordi, energiahindade, tootmisvõimsuse ja konkurentsitingimuste mõju liidu tootmisharu finantsolukorra, toodangu ja turuosa negatiivsele arengule on väga väike või olematu.
6. LIIDU HUVID
(209)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
6.1. Liidu tootmisharu huvid
(210)
Suurem osa liidu tootmisharust toetab meetmete kehtestamist. Suurim liidu tootja ei teinud uurimise käigus koostööd, kuid ta ei esitanud kaebusele vastuväiteid. Kuus liidu tootjat, kelle müük ja tootmine moodustavad umbes 55 % liidu müügist ja tootmisest, tegid uurimise käigus koostööd ja toetasid kaebust.
(211)
Liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. Kõik finantsnäitajaid (kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus) olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul enamasti negatiivsed. Muude näitajate, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive ja turuosa, muutused kulgesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Liidu tootmisharu suutis säilitada vaid kriisijärgse väikese müügimahu ega saanud kasu turu kasvust.
(212)
Meetmete puudumise korral sunnib dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest jätkuvalt liidu tootmisharu müüma kahjumlike hindadega. Selline lisakahju kuhjumine halvendab veelgi liidu tootmisharu olukorda. Seega on meetmete kehtestamine liidu tootmisharu huvides.
6.2. Sõltumatute importijate ja turustajate huvid
(213)
Importijad ja turustajad (sealhulgas terasetöötlemiskeskused) osalesid käesolevas uurimises väga aktiivselt. Meetmete kehtestamisele väljendasid vastuseisu 31 importijat ja turustajat.
(214)
Importijad ja turustajad väitsid, et meetmete kehtestamine seab piirangud nende võimalikele tarneallikatele. Nad väitsid, et meetmete kehtestamise korral ei oleks neil enam võimalik hankida terasest külmvaltsitud lehtmaterjali Hiinast ja Taiwanist.
(215)
Uurimine on siiski näidanud, et kõik importijad ja turustajad ostavad mitmest allikast, sealhulgas liidu tootmisharult, asjaomastest riikidest ja muudest kolmandatest riikidest. Seega sõltuvad nad ainult teataval määral asjaomaste riikide tarnetest.
(216)
Kõnealused isikud võivad osta jätkuvalt terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liidu tootmisharult ja muudest riikidest, keda käesolevas uurimises ei vaadelda (nt India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea või Ameerika Ühendriigid) ja kelle turuosa on kokku 11 %. Nii liidu tootmisharu kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit import on seega usaldusväärne alternatiiv Hiinast ja Taiwanist pärit impordile.
(217)
Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et meetmete kehtestamisel saab olla sõltumatute importijate ja turustajate olukorrale üksnes piiratud negatiivne mõju.
6.3. Kasutajate huvid
(218)
Mitmed huvitatud isikud, sealhulgas eksportivad tootjad ja turustajad, väljendasid muret võimaliku negatiivse mõju üle, mida meetmed avaldavad kasutajatele. Kasutajad ise ei olnud sellega nõus. Kasutajate osalemine käesolevas uurimises oli väga väike. Kuus kasutajat (sealhulgas neljast äriühingust koosnev kontsern) avaldasid arvamust, kusjuures vaid ühes arvamuses väljendati vastuseisu meetmete kehtestamisele. Muud kasutajad ja nende ühendused kas ei osalenud või hoidusid selgelt seisukohavõtust.
(219)
Seepärast tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus kasutajate huvidega.
6.4. Konkurentsiprobleemid
(220)
Outokumpu ühinemisotsuses tegi komisjon kindlaks, et Outokumpu ja Inoxumi kavandatud ühinemine takistaks tõenäoliselt oluliselt tõhusat konkurentsi koordineerimata mõju kaudu, tekitades roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali valdkonnas turgu valitseva seisundi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) turul (19). Sellise takistuse vältimiseks nõustus komisjon, et loobumispakett, mis hõlmab ka ASTd, on piisav abinõu konkurentsiprobleemide lahendamiseks (20). Tänu komisjoni heakskiidetud parandusmeetmele jäi liidus alles neli keskmise suurusega tootjat.
(221)
See meede on juba rakendatud ja on praeguseks täielikult mõjus. Ühtlasi ei vähenda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine keskmise suutusega liidu tootjate arvu. Seetõttu järeldatakse selles etapis, et meetmete kehtestamine ei vähenda ega kaota komisjoni poolt Outokumpu ühinemisotsuses heaks kiidetud kohustuse mõju.
6.5. Järeldus liidu huvide kohta
(222)
Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.
7. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(223)
Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule.
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)
(224)
Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.
(225)
Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel.
(226)
Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel, see tähendab aastatel 2010-2013, negatiivne. 2008. ja 2009. aasta tulemusi mõjutas nõudluse järsk vähenemine ülemaailmse majanduskriisi ajal ja seetõttu ei saa nendel aastatel saadud kasumit pidada tavapärastes konkurentsitingimustes saadud kasumiks. Kuigi põhjenduses 134 kirjeldatud eelmises uurimises tehti ajutiselt kindlaks dumpingu olemasolu 2007. aastal, ei tuvastatud olulist seost kõnealuse impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel. Selleks määrati plaanitud kasumi suuruseks 8,1 %, mis on kasum, mille liidu tootmisharu teenis 2007. aastal. See oli enne nõudluse järsku vähenemist 2008. ja 2009. aastal viimane tüüpiline aasta, mil valitsesid tavapärased konkurentsitingimused. 2013. aastal jõudis turu suurus peaaegu samale tasemele kui 2007. aasta tarbimine.
(227)
Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, eemaldades liidu müügihindadest uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ja lisades eespool nimetatud 8,1 % kasumimarginaali.
(228)
Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
(229)
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „teiste koostööd tegevate äriühingute” ja „kõigi teiste äriühingute” puhul on määratletud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 57, 60, 85 ja 88 eespool).
7.2. Ajutised meetmed
(230)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordile Hiina RVst ja Taiwanist tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaks tuleks kehtestada dumpingu- ja kahjumarginaalide madalama marginaali tasemel.
(231)
Nagu on märgitud põhjenduses 4 eespool, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2014 Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile registreerimiskohustuse, pidades silmas algmääruse artikli 10 lõike 4 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (21) („subsiidiumivastane algmäärus”) artikli 16 lõike 4 kohaste mis tahes dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist.
(232)
Seoses käimasoleva dumpinguvastase uurimisega ja arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks katkestada impordi registreerimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5.
(233)
Mis puutub samaaegselt toimuvasse subsiidiumivastasesse uurimisse (vt põhjendus 3 eespool) tuleks jätkata Hiina RVst pärit impordi registreerimist vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõikele 5.
(234)
Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta.
(235)
Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.
Riik
Äriühing
Dumpingumarginaal
(%)
Kahjumarginaal
(%)
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
(%)
Hiina RV
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Teised koostööd tegevad äriühingud
30,0
24,5
24,5
Kõik teised äriühingud
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9 .
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Teised koostööd tegevad äriühingud
10,9
22,9
10,9
Kõik teised äriühingud
12,0
23,9
12,0
(236)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.
(237)
Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (22). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(238)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks „kõigi teiste äriühingute” dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldada mitte üksnes käesolevas uurimises koostööd mittetegevate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka tootjate suhtes, kes ei eksportinud liitu uurimisperioodil.
(239)
Alates 26. märtsist 2015 pakuvad ajutised dumpinguvastased tollimaksud kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. Seepärast ei ole enam vaja importi registreerida dumpinguhinnaga impordi eest kaitsmise eesmärgil. Seetõttu tuleb rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõiget 1 vastavalt muuta,
8. LÕPPSÄTTED
(240)
Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.
(241)
Järeldused, mis on seotud ajutise tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning neid võidakse muuta uurimise lõppjärgus,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärineva roostevabast terasest lehtvaltsmaterjali impordi suhtes, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgnevalt loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.
Riik
Äriühing
Ajutine dumpingu-vastane tollimaks
(%)
TARICi lisakood
Hiina RV
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Teised I lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud
24,5
Kõik teised äriühingud
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
II lisas loetletud teised koostööd tegevad äriühingud
10,9
Kõik teised äriühingud
12,0
C999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest
a)
taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;
b)
esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi;
c)
taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.
Artikkel 3
Rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Tolliasutustele antakse käesolevaga määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 5 kohaselt korraldus võtta asjakohased meetmed, et registreerida järgmiste toodete Euroopa Liitu suunduv import: Hiina Rahvavabariigist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla.”
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. märts 2015