ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/601
ze dne 15. dubna 2015
o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vztahy mezi Evropskou unií a Ukrajinou se rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (2) (dále jen „dohoda o přidružení“), jež zahrnuje i zřízení prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, byla sjednávána v letech 2007 až 2011. Parafována byla v roce 2012, Ukrajina ji podepsala dne 21. března 2014 a Unie ji podepsala dne 27. června 2014. Od 1. listopadu 2014 jsou důležité části dohody o přidružení prozatímně prováděny v oblastech dodržování lidských práv, základních svobod a zásad právního státu, politického dialogu a reformy, spravedlnosti, svobody a bezpečnosti a hospodářské a finanční spolupráce.
(2)
Po obnovení ukrajinské ústavy z roku 2004 úspěšně proběhly dne 25. května 2014 prezidentské volby a dne 26. října 2014 i volby parlamentní. Poté, co byla dne 2. prosince 2014 vytvořena nová vláda, která odrážela výsledek parlamentních voleb, Ukrajina znovu potvrdila svůj závazek podporovat politické a hospodářské reformy v souladu s rámcem stanoveným v dohodě o přidružení a předložila akční plán obsahující zamýšlené reformy.
(3)
Porušení svrchovanosti a územní celistvosti Ukrajiny a výsledný vojenský konflikt mají na Ukrajině negativní dopad na již tak svízelnou hospodářskou a finanční stabilitu. Ukrajina čelí obtížné situaci v oblasti platební bilance a likvidity, která je dána poklesem důvěry a únikem kapitálu, jakož i zhoršování fiskální situace v důsledku přímých rozpočtových nákladů konfliktu, hlubší než očekávané recese a ztráty daňových příjmů ze zeměpisných oblastí kontrolovaných separatisty. Ke zhoršování hospodářské situace zároveň přispívají již existující strukturální slabiny a problémy týkající se rozpočtu a vnějšího financování.
(4)
V této souvislosti jsou ukrajinské potřeby vnějšího financování podstatně vyšší, než bylo původně zjištěno, a je proto potřeba dodatečné finanční pomoci od mezinárodních věřitelů a dárců. Mezinárodní měnový fond (MMF) při svém posledním přezkumu programu zjistil velmi značnou potřebu financování nad rámec finančníchprostředků, ke kterým se dosud zavázalo mezinárodní společenství a mezi kterými figuruje makrofinanční pomoc Unie podle rozhodnutí Rady 2002/639/ES (3), rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/2010/EU (4) a rozhodnutí Rady 2014/215/EU (5).
(5)
Unie při různých příležitostech vyjadřovala své odhodlání podpořit nové ukrajinské orgány v jejich snaze stabilizovat situaci a pokračovat v provádění reforem. Unie také vyslovila svoji ochotu plně podpořit úsilí mezinárodního společenství a mezinárodních finančních institucí, zejména MMF, pokud jde o balíček mezinárodní pomoci, který má řešit naléhavé potřeby Ukrajiny, za podmínky, že se Ukrajina jasně odhodlá k provádění reforem. Finanční podpora pro Ukrajinu ze strany Unie je v souladu s politikou Unie stanovenou v evropské politice sousedství a ve Východním partnerství. Ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2014 Evropská rada uvádí, že poté, co Komise v prosinci 2014 vyplatila druhou splátku makrofinanční pomoci ve výši 500 milionů EUR, jsou Unie a její členské státy připraveny dále usnadnit a podporovat reformní proces na Ukrajině, společně s dalšími dárci a v souladu s podmínkami MMF.
(6)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit okamžité potřeby vnějšího financování příjemce. Tato pomoc by měla podpořit provádění politického programu, jehož součástí jsou důrazná okamžitá ozdravná opatření a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.
(7)
Dne 30. dubna 2014 ukrajinské orgány a MMF dojednaly dvouletou dohodu o pohotovostním úvěru ve výši 10,976 miliard zvláštních práv čerpání (ZPČ) (přibližně 17,01 miliardy USD, 800 procent kvóty) na podporu hospodářského ozdravného a reformního programu Ukrajiny.
(8)
Dne 5. března 2014 Komise vzhledem k drasticky se zhoršující situaci platební bilance na Ukrajině oznámila balíček podpory, který byl podpořen na mimořádném zasedání Evropské rady dne 6. března 2014. Balíček obsahuje finanční pomoc ve výši 11 miliard EUR na období 2014-2020, v níž je zahrnuto až 1,565 miliardy EUR ve formě grantů mobilizovaných pro stejné období v rámci evropského nástroje sousedství, investiční facility sousedství, nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru a v rámci rozpočtu pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, jakož i makrofinanční pomoc Unie ve výši až 1,61 miliardy EUR na období 2014-2015.
(9)
Vzhledem ke zhoršující se hospodářské situaci a hospodářskému výhledu požádala Ukrajina dne 9. září 2014 Unii o další makrofinanční pomoc. Tato žádost byla zopakována v dopise ze dne 15. prosince 2014.
(10)
Vzhledem k tomu, že Ukrajina je zemí, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, měla by být považována za způsobilou pro získání makrofinanční pomoci Unie.
(11)
Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Ukrajiny přetrvává výrazný zbytkový deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými mnohostrannými institucemi, je poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině ze strany Unie (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Ukrajiny o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a její program strukturálních reforem a doplnila by zdroje dostupné v rámci finančního ujednání s MMF.
(12)
Makrofinanční pomoc Unie by měla Ukrajinu podpořit při obnovování udržitelného stavu, pokud jde o její potřebu vnějšího financování, a tím přispět k jejímu hospodářskému a sociálnímu rozvoji v souladu s dohodou o přidružení.
(13)
Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Ukrajiny a zohledňuje její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci byly rovněž zohledněny očekávané finančnípříspěvky od mnohostranných dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování na Ukrajině a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
(14)
Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, které byly přijaty v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
(15)
Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
(16)
Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat odhodlání Ukrajiny sdílet s Unií společné hodnoty, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i odhodlání Ukrajiny dodržovat zásady otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
(17)
Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by dále měly na Ukrajině posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí a prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění, na vytváření pracovních míst a fiskální konsolidaci. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly plnění uvedených podmínek a dosahování těchto cílů pravidelně sledovat.
(18)
V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Ukrajina měla přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s pomocí. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
(19)
Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady (jako rozpočtového orgánu).
(20)
Částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
(21)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(23)
Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna ke sjednání těchto podmínek s ukrajinskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 milionů EUR je vhodné použít na operace přesahující tuto prahovou hodnotu přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou Unie Ukrajině poskytne, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro snížení, zastavení či zrušení pomoci použit přezkumný postup,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Ukrajině makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 1,8 miliardy EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a její obsáhlý program reforem. Pomoc přispěje k pokrytí potřeb Ukrajiny v oblasti platební bilance zjištěných v programu MMF.
2. Celá částka makrofinanční pomoci Unie se Ukrajině poskytne ve formě úvěrů. Komise je zmocněna jménem Unie si vypůjčit potřebné prostředky na kapitálových trzích nebo u finančních institucí a dále je půjčit Ukrajině. Úvěry musí mít maximální dobu splatnosti 15 let.
3. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Ukrajinou a s hlavními zásadami a cíli hospodářských reforem uvedenými v dohodě o přidružení a v programu přidružení EU-Ukrajina, dohodnutému v rámci evropské politiky sousedství.
Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.
4. Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dva a půl roku ode dne následujícího po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
5. V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Ukrajiny oproti původním předpokladům podstatně sníží, sníží Komise přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 výši poskytované pomoci nebo její poskytování pozastaví či zruší.
Článek 2
1. Podmínkou poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a zaručí dodržování lidských práv.
2. Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této podmínky po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (7).
Článek 3
1. Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s ukrajinskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky, jakož i finanční podmínky, které se vztahují na makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance. Tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění, které bude obsahovat časový rámec pro jejich splnění.
Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky uvedené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Ukrajinou za podpory MMF.
2. Podmínky uvedené v odstavci 1 mají zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí na Ukrajině, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování politických opatření musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.
3. Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví ve smlouvě o úvěru uzavřené mezi Komisí a ukrajinskými orgány.
4. Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále plněny podmínky stanovené v čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Ukrajiny v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké spolupráci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
Článek 4
1. S výhradou podmínek stanovených v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie úvěrem ve třech splátkách. Výše každé splátky bude stanovena v memorandu o porozumění.
2. Na pokrytí makrofinanční pomoci Unie se v případě potřeby poskytnou prostředky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (8).
3. Komise rozhodne o uvolnění splátek, pokud budou splněny všechny následující podmínky:
a)
podmínka stanovená v článku 2;
b)
průběžné uspokojivé výsledky Ukrajiny při provádění plánu politik, který zahrnuje důrazná ozdravná opatření a opatření strukturálních reforem podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter; a
c)
plnění podmínek v oblasti hospodářské politiky a finančních podmínek, dohodnutých v memorandu o porozumění, v konkrétním časovém rámci.
4. K čerpání druhé splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky.
K čerpání třetí splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění druhé splátky.
5. Nejsou-li splněny podmínky stanovené v odstavci 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
6. Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena Ukrajinské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení o zbývajících rozpočtových finančních potřebách Ukrajiny, mohou být finanční prostředky Unie převedeny ukrajinskému ministerstvu financí jako konečnému příjemci.
Článek 5
1. Výpůjční a úvěrové operace související s makrofinanční pomocí Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
2. Pokud to okolnosti dovolí, může Komise na žádost Ukrajiny přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
3. Pokud okolnosti dovolí zlepšení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Ukrajiny rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru ani ke zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
4. Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Ukrajina.
5. Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
Článek 6
1. Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (9) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (10).
2. Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
3. Memorandum o porozumění a smlouva o úvěru musí obsahovat ustanovení, která:
a)
zajistí, aby Ukrajina pravidelně kontrolovala, že financování ze souhrnného rozpočtu Unie bylo použito řádným způsobem, přijímala vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikla právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
b)
zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (11), nařízením Rady (Euratom,ES) č. 2185/96 (12) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13);
c)
výslovně zmocňují Komisi i Evropský úřad pro boj proti podvodům nebo jejich zástupce k provádění kontrol, včetně kontrol a inspekcí na místě;
d)
výslovně zmocňují Komisi a Účetní dvůr k provádění auditů v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení; a
e)
zajistí, aby Unie měla nárok na předčasné splacení úvěru, pokud se prokáže, že se Ukrajina v souvislosti se správou makrofinanční pomoci Unie dopustila podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise prostřednictvím operačních hodnocení, zda Ukrajina řádně dodržuje finanční ujednání, správní postupy a mechanismy vnitřní a vnější kontroly, které jsou z hlediska této pomoci významné.
Článek 7
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
1. Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
a)
vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
b)
posoudí hospodářskou situaci a vyhlídky Ukrajiny, jakož i pokrok dosažený při provádění politických opatření uvedených v čl. 3 odst. 1;
c)
uvede do souvislosti podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění, průběžné výsledky Ukrajiny v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutí Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
2. Do dvou let od skončení období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, v níž přispěla k dosažení cílů této pomoci.
Článek 9
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. dubna 2015.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/601,
15. aprill 2015,
mis käsitleb Ukrainale makromajandusliku finantsabi andmist
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 212,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu ja Ukraina vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika (ENP) ja idapartnerlus. Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (2) (edaspidi „assotsieerimisleping”), sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna üle peeti läbirääkimisi ajavahemikus 2007-2011. See parafeeriti 2012. aastal, Ukraina kirjutas sellele alla 21. märtsil 2014 ja liit 27. juunil 2014. Alates 1. novembrist 2014 on assotsieerimislepingu olulisi osi ajutiselt kohaldatud järgmistes valdkondades: inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtte austamine, poliitiline dialoog ja reformid, õigus, vabadus ja turvalisus ning majandus- ja finantskoostöö.
(2)
Pärast Ukraina 2004. aasta põhiseaduse ennistamist toimusid 25. mail 2014 edukalt presidendivalimised ja 26. oktoobril 2014 parlamendivalimised. Pärast seda, kui 2. detsembril 2014 moodustati parlamendivalimiste tulemuste põhjal uus valitsus, kinnitas Ukraina oma kindlat kavatsust viia ellu poliitilised ja majanduslikud reformid kooskõlas assotsieerimislepingus sätestatud raamistikuga ning esitas tegevuskava, milles kirjeldati kavas olevaid reforme.
(3)
Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse rikkumine ning sellest tulenenud sõjaline konflikt on kahjustanud Ukraina niigi habrast majanduslikku ja finantsstabiilsust. Ukraina maksebilansi olukord ja likviidsuspositsioon on usalduse kahanemise ja kapitali väljavoolu tõttu keerulised, samuti halveneb eelarve olukord konfliktiga seotud otseste kulude tõttu, majanduslangus on oodatust suurem ning separatistide kontrolli all olevatest geograafilistest piirkondadest ei saa enam maksutulu. Majandusliku olukorra halvenemist süvendavad samas veelgi varasemad struktuursed kitsaskohad ning eelarve ja välisrahastamise haavatavus.
(4)
Sellises olukorras vajab Ukraina oluliselt rohkem välisrahastamist, kui algselt tuvastati, ning vajab seetõttu rahvusvaheliste võlausaldajate ja rahastajate täiendavat finantsabi. Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) tegi oma viimasel programmi läbivaatamiseks tehtud kontrollkäigul kindlaks, et vajadus rahastamise järele on oluliselt suurem kui rahalised vahendid, mida rahvusvaheline kogukond seni on kohustunud eraldama ja mis hõlmavad nõukogu otsuse 2002/639/EÜ, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 646/2010/EL (4) ja nõukogu otsuse 2014/215/EL (5) alusel antud liidu makromajanduslikku finantsabi.
(5)
Liit on mitmel korral väljendanud valmisolekut toetada Ukraina uusi ametiasutusi olukorra stabiliseerimise ja reformide läbiviimise eesmärkide saavutamisel. Samuti on liit väljendanud valmisolekut toetada täiel määral rahvusvahelise kogukonna ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, eelkõige IMFi jõupingutusi seoses Ukraina pakiliste vajaduste rahuldamisele suunatud rahvusvahelise abipaketiga, mille eelduseks on Ukraina selge pühendumine reformidele. Liidu rahaline toetus Ukrainale on kooskõlas ENP ja idapartnerluse raames kindlaks määratud liidu poliitikaga. Euroopa Ülemkogu märkis 18. detsembri 2014. aasta järeldustes, et pärast seda, kui komisjon tegi 2014. aasta detsembris makromajandusliku finantsabi teise väljamakse suurusega 500 miljonit eurot, on liit ja selle liikmesriigid valmis koos teiste rahastajatega ja kooskõlas IMFi seatud tingimustega Ukraina reformide protsessi veelgi hõlbustama ja toetama.
(6)
Liidu antav makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks maksebilansi olukorra parandamiseks lähiajal võetavaid tugevaid kohandamise ja struktuurireformi meetmeid.
(7)
30. aprillil 2014 leppisid Ukraina ametiasutused ja IMF kokku Ukraina majanduse kohandamis- ja reformiprogrammi toetuseks antavas kaheaastases tugilaenus, mille maht on 10,976 miljardit IMFi arvestusühikut (ligikaudu 17,01 miljardit USA dollarit, 800 % kvoodist).
(8)
Ukraina järsult halvenenud maksebilansi olukorda silmas pidades teatas komisjon 5. märtsil 2014 abipaketist, mille kiitis 6. märtsil 2014 heaks erakorraline Euroopa Ülemkogu. Kõnealune abipakett hõlmab finantsabi 11 miljardi euro ulatuses ajavahemikul 2014-2020, sealhulgas kuni 1,565 miljardit eurot toetustena, mis antakse samal ajavahemikul Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi, naabruspoliitika investeerimisrahastu, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve raames, ning kuni 1,61 miljardit eurot liidu makromajandusliku finantsabina ajavahemikuks 2014-2015.
(9)
Halveneva majandusolukorra ja -väljavaate tõttu palus Ukraina 9. septembril 2014 liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Kõnealust palvet korrati 15. detsembril 2014 saadetud kirjas.
(10)
Arvestades, et ENP hõlmab Ukrainat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi.
(11)
Pidades silmas asjaolu, et Ukraina maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne välisrahastuse puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist, on liidu makromajanduslik finantsabi Ukrainale (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi”) praeguses erandlikus olukorras asjakohane vastus Ukraina taotlusele toetada tema majanduse stabiliseerimist koostoimes IMFi programmiga. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Ukraina majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid.
(12)
Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Ukrainas, toetades seeläbi Ukraina majanduslikku ja sotsiaalset arengut kooskõlas assotsieerimislepinguga.
(13)
Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel on võetud aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud, mis käsitlevad Ukraina veel katmata täiendavat vajadust välisrahastuse järele, ning arvesse on võetud Ukraina suutlikkust end rahastada omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel on samuti arvesse võetud mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, Ukrainas juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega tervikuna saavutatavat lisandväärtust.
(14)
Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja sisult kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muu asjaomase poliitikaga.
(15)
Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Ukraina suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus.
(16)
Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama seda, et Ukraina kohustuks järgima liiduga ühiseid väärtusi, sealhulgas selliseid nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte, head valitsemistavad, inimõiguste austamine, säästev areng ja vaesuse vähendamine, samuti peaks Ukraina kohustuma järgima avatud, eeskirjadest kinnipidava ja õiglase kaubanduse põhimõtet.
(17)
Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimuseks peaks olema see, et Ukraina järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet, ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Ukrainas riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust ning soodustama jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuse täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist.
(18)
Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Ukraina võtma asjakohased meetmed kõnealuse abiga seotud kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon kontrollib ja kontrollikoda auditeerib.
(19)
Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu (kui eelarvepädevate institutsioonide) volitusi.
(20)
Liidu makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.
(21)
Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et tagada, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud asjade käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid.
(22)
Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).
(23)
Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Ukraina ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Kõnealuse määruse kohaselt peaks üldreeglina kohaldama nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole selles määruses sätestatud. Võttes arvesse 90 miljoni euro lävendit ületava abi võimalikku olulist mõju, on asjakohane, et kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul kasutatakse kontrollimenetlust. Pidades silmas Ukrainale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmisel ning abi mis tahes vähendamisel, peatamisel või tühistamisel kohaldada kontrollimenetlust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Liit eraldab Ukrainale makromajanduslikku finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi”) maksimaalselt 1,8 miljardit eurot, et toetada Ukraina majanduse stabiliseerimist ja põhjalikku reformikava. Abi aitab katta Ukraina maksebilansi vajadusi, mis on kindlaks tehtud IMFi programmis.
2. Liidu kogu makromajanduslik finantsabi antakse Ukrainale laenudena. Komisjoni volitatakse laenama liidu nimel vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ja laenama need edasi Ukrainale. Laenude maksimaalne tähtaeg on 15 aastat.
3. Liidu makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Ukraina vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning assotsieerimislepingus ja ENP raames ELi-Ukraina assotsieerimiskavas sätestatud majandusreformide peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.
Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sealhulgas selle väljamaksetega, seotud asjade käigust ning esitab kõnealustele institutsioonidele õigel ajal asjaomased dokumendid.
4. Liidu makromajanduslikku finantsabi eraldatakse kahe ja poole aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.
5. Kui Ukraina rahastamisvajadus väheneb liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil olulisel määral võrreldes algsete prognoosidega, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või tühistab abi andmise, toimides artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.
Artikkel 2
1. Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Ukraina järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.
2. Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad kõnealuse eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (7).
Artikkel 3
1. Komisjon lepib vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele Ukraina ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevad ning sõnaselgelt määratletud majanduspoliitilised ja finantstingimused, mis keskenduvad struktuurireformidele ja riigi rahanduse usaldusväärsusele ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”), mis hõlmab muu hulgas kõnealuste tingimuste täitmise ajakava.
Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud kokkulepete ja ühiste arusaamadega, sealhulgas Ukraina poolt IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.
2. Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Ukraina riigi rahanduse juhtimise süsteemide, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamise tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustusi. Poliitikameetmete väljatöötamisel tuleb nõuetekohaselt arvestada ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, eeskirjadel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning liidu välispoliitika muid prioriteete. Komisjon jälgib korrapäraselt kõnealuste eesmärkide saavutamise edukust.
3. Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus, mille sõlmivad komisjon ja Ukraina ametiasutused.
4. Komisjon kontrollib korrapäraselt, et artikli 4 lõikes 3 sätestatud tingimused oleksid jätkuvalt täidetud, sealhulgas kontrollib komisjon Ukraina majanduspoliitika vastavust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd IMFi ja Maailmapanga ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.
Artikkel 4
1. Komisjon eraldab liidu makromajanduslikku finantsabi lõikes 3 sätestatud tingimuste kohaselt kolme laenumaksena. Laenu iga osamakse suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.
2. Liidu makromajanduslik finantsabi tuleb vajaduse korral eraldada vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (8).
3. Komisjon teeb otsuse laenu osamaksed välja maksta siis, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
a)
artiklis 2 sätestatud eeltingimus;
b)
Ukraina viib jätkuvalt rahuldavalt ellu sellist poliitilist programmi, mis hõlmab tugevaid kohandamise ja struktuurireformi meetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning
c)
vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud majanduspoliitilised ja finantstingimused täidetakse konkreetse ajavahemiku jooksul.
4. Laenu teine osamakse tehakse kõige varem kolm kuud pärast laenu esimese osamakse tegemise kuupäeva.
Laenu kolmas osamakse tehakse kõige varem kolm kuud pärast laenu teise osamakse tegemise kuupäeva.
5. Kui lõikes 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, peatab või tühistab komisjon ajutiselt liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed. Sellisel juhul esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule peatamise või tühistamise põhjused.
6. Liidu makromajanduslik finantsabi makstakse välja Ukraina Keskpangale. Vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavatele tingimustele ja sealhulgas eeldusel, et Ukraina eelarve täiendav katmata rahastamisvajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Ukraina rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.
Artikkel 5
1. Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes ühe ja sama väärtuspäeva kursiga ning nende puhul ei kohaldata liidu suhtes laenutähtaegade muutmist ning nendest ei tulene liidule valuuta- ja intressiriski ega mingeid muid kommertsriske.
2. Kui asjaolud seda võimaldavad ning kui Ukraina seda taotleb, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et tagada laenulepingu tingimustesse varasema tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmistehingute tingimustesse.
3. Kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandamist ning kui Ukraina seda taotleb, võib komisjon otsustada enda võetud esialgse laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ning ei põhjusta asjaomase võetud laenu tähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.
4. Ukraina kannab kõik liidu kulud seoses käesoleva otsuse alusel laenu võtmise ja andmise tehingutega.
5. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingutega seotud mis tahes arengust.
Artikkel 6
1. Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (9) ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012 (10).
2. Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel kasutatakse otsest eelarve täitmist.
3. Vastastikuse mõistmise memorandum ja laenuleping sisaldavad sätteid, millega:
a)
tagatakse, et Ukraina kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja kelmuste/pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud;
b)
tagatakse liidu finantshuvide kaitse ning eelkõige kehtestatakse konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks, tehes seda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (11) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (13);
c)
antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele selgelt väljendatud õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi;
d)
antakse komisjonile ja kontrollikojale selgelt väljendatud õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu näiteks tegevuse hindamine, ning
e)
tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Ukraina on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes kelmuse/pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevusega.
4. Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise ajal seirab komisjon tegevuse hindamise kaudu Ukraina finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui see on abi andmise seisukohast asjakohane.
Artikkel 7
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 8
1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelneval aastal, sealhulgas hinnangu nimetatud rakendamise kohta. Kõnealuses aruandes:
a)
analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel tehtud edusamme;
b)
hinnatakse Ukraina majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning edusamme, mida on tehtud artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel;
c)
näidatakse, et vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused, Ukraina jooksvad majandus- ja eelarvetulemused ning komisjoni otsused liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete tegemise kohta on üksteisega seotud.
2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppemist järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.
Artikkel 9
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 15. aprill 2015