PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 695/2013,
15. juuli 2013,
millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 3 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „Hiina”) ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad jäid vahemikku 9,9-38,1 %; rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 (3) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 5 kohast uut uurimist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes (edaspidi „esialgsed uurimised”).
(2)
Rakendusmäärusega (EL) nr 270/2010 (4) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.
(3)
Rakendusmäärusega (EL) nr 580/2010 (5) muutis nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist, mis piirdus üksnes dumpinguga, Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavat lõplikku tollimaksu, kehtestades selle määraks 7 %.
(4)
Rakendusmäärusega (EL) nr 77/2010 (6) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast läbivaatamist, mis käsitles uut eksportijat, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd. Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.
(5)
Rakendusmäärusega (EL) nr 805/2010 (7) taaskehtestas nõukogu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, toodetud triikimislaudade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-141/08 P (8).
(6)
Rakendusmäärusega (EL) nr 987/2012 (9) taaskehtestas nõukogu äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-274/07 (10).
(7)
Eespool kirjeldatud uurimisi nimetatakse edaspidi ka „varasemateks uurimisteks”.
2. Läbivaatamistaotlused
2.1. Ukraina ja HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine
(8)
Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (11) avaldamist laekus komisjonile 25. jaanuaril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(9)
Taotluse esitasid kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab olulise osa - käesoleval juhul üle 40 % - liidu triikimislaudade toodangust (edaspidi „aegumise läbivaatamise taotluse esitajad”).
(10)
Aegumise läbivaatamise taotlus oli seotud mõlema riigiga, mille suhtes kehtivaid meetmeid praegu kohaldatakse, st HRV ja Ukrainaga, ning tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tagajärjel jätkuks tõenäoliselt dumping ja kahju liidu tootmisharule.
(11)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 25. aprillil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas (12) (edaspidi „aegumise läbivaatamise algatamise teade”).
2.2. Ukraina suhtes seoses Ukraina ainukese eksportiva tootjaga kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine
(12)
17. märtsil 2012 sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse algatada osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdub üksnes dumpinguga. Taotluse esitas äriühing Eurogold Industries Ltd., vaatlusaluse toote ainuke eksportiv tootja Ukrainas (edaspidi „vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja”).
(13)
Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja sõnade kohaselt olid muutunud asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, ja kõnealused muutused on oma olemuselt püsivad. Nimetatud muutuste põhjal väideti, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalikud.
(14)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 12. juunil 2012 kõnealuse läbivaatamise (13) („vahepealse läbivaatamise algatamise teade”).
3. Uurimine
3.1. Aegumise läbivaatamine
a) Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(15)
Aegumise läbivaatamisega seotud dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju analüüsimisega seotud oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2008. aasta jaanuarist kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
b) Uurimisega seotud isikud ja valimi moodustamine
(16)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist aegumise läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(17)
Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti aegumise läbivaatamise algatamise teates ette valimi võtmine kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(18)
Hiina eksportivatel tootjatel paluti endast komisjonile teada anda ja esitada aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teave, et komisjon saaks otsustada, kas valimi võtmine on vajalik ning vajaduse korral moodustada esindava valimi. Ainult kaks HRV eksportivat tootjat andsid endast teada ja esitasid komisjonile aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teabe. Seepärast ei peetud valimi võtmist vajalikuks.
(19)
Ukraina ainuke eksportiv tootja tegi koostööd paralleelses osalises vahepealses läbivaatamises ning taotles vahepealse läbivaatamise käigus kontrollitud ja kogutud andmete kasutamist kõnealuse aegumise läbivaatamise eesmärgil (vt põhjendus 31 allpool).
(20)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealune valim koosnes kolmest äriühingust hinnanguliselt 20-30 liidu tootja hulgast, kes enne uurimise algatamist teadaolevalt samasugust toodet tootsid. Kolme valimisse kaasatud äriühingu valikul lähtuti nii nende samasuguse toote müügi- ja tootmismahust 2011. aastal kui ka geograafilisest asukohast liidus. Valim esindas enam kui 40 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja müügist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seepärast leiti see olevat esindav. Huvitatud isikutel paluti tutvuda toimikuga ja esitada oma märkused valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud kavandatud valimi kohta märkusi.
(21)
Ükski liidu sõltumatu importija ei andnud endast teada ega teinud aegumise läbivaatamise uurimises koostööd.
c) Küsimustikud ja kontrollimine
(22)
Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus ja sellest tulenev kahju ning liidu huvid.
(23)
Küsimustikud saadeti mõlemale Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid. Ainult üks kõnealustest Hiina eksportivatest tootjatest tegi koostööd ja esitas küsimustikule vastused.
(24)
Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Peale selle esitasid neli koostööd tegevat liidu tootjat üldised andmed kahju analüüsimiseks.
(25)
Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
-
HRV
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, HRV
-
Brabantia S&S, Hong Kong
-
Liidu tootjad
-
Colombo New Scal SpA, Itaalia
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Poola
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Ühendkuningriik
(26)
Võttes arvesse vajadust määrata kindlaks normaalväärtus HRV eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud esialgsetes uurimistes turumajanduslikku kohtlemist, korraldati kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete põhjal:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina
d) Avalikustamine
(27)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimise lõpetamist. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.
3.2. Osaline vahepealne läbivaatamine
a) Vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(28)
Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase Ukrainast pärit importi käsitleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 (edaspidi „vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Hilisem uurimisperiood, näiteks see, mida kasutati aegumise läbivaatamisel, ei oleks olnud kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. Peale selle on sarnast uurimisperioodi kasutatud paralleelses tagasimaksmise menetluses.
b) Uurimisega seotud isikud
(29)
Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult vahepealse läbivaatamise taotluse esitajatele ja asjaomase eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist vahepealse läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
c) Küsimustikud ja kontrollimine
(30)
Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja dumping ja meetmete kohaldamise jätkamise vajadus.
(31)
Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja toodang moodustas kogu vaatlusaluse toote impordi Ukrainast. Küsimustik saadeti kõnealusele äriühingule, mis tegi koostööd ja esitas sellele vastused. Kontrollkäik korraldati järgmise äriühingu valdustesse:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina
d) Avalikustamine
(32)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimine. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(33)
Nii aegumise läbivaatamise kui ka osalise vahepealse läbivaatamise käigus uuritav toode on sama kui nõukogu määrusega (EÜ) nr 452/2007 ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 hõlmatud toode, nimelt Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislauad koos varrukalauaga, kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma, ja nende olulised osad, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 alla.
(34)
Käimasolevad läbivaatamisega seotud uurimised kinnitasid sarnaselt esialgsele uurimisele, et vaatlusalune toode ning asjaomastes riikides toodetud ja nende omamaisel turul müüdavad triikimislauad, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdavad triikimislauad ning võrdlusriigis Ukrainas toodetud ja sealsel turul müüdavad triikimislauad on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega.
(35)
Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING, DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS NING MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS
1. Dumping - aegumise läbivaatamine - HRV
1.1. Üldised märkused
(36)
Nagu eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina eksportiv tootja, kelle toodang moodustas üksnes ebaolulise osa Hiina koguekspordist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nimetatud äriühinguga seotud järeldusi ei käsitatud seepärast riigi suhtes esindavana.
(37)
Sel põhjusel teavitati Hiina ametiasutusi ja koostööd mitte tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning anti neile võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.
(38)
Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1 pidid allpool kirjeldatud järeldused seoses dumpinguga ning dumpingu jätkumise tõenäosusega tuginema kättesaadavatele faktidele, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele ja komisjonile kättesaadavale kõige täpsemaks peetavale statistikale, st igakuistele andmetele, mida liikmesriigid edastavad algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas”). Teisi statistilisi allikaid, näiteks Hiina ekspordiandmebaasi ja Eurostati (kaheksakohalisi koode) ei peetud usaldusväärseks, sest vastavad tollikoodid hõlmasid muid tooteid kui vaatlusalune toode.
1.2. Normaalväärtus
a) Võrdlusriik
(39)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.
(40)
Selleks soovitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamise teates võtta võrdlusriigiks Ukraina. Ukraina oli üks riikidest, keda kasutati varasemates uurimistes HRV puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva kolmanda turumajandusliku riigina. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha märkusi võrdlusriigi valiku kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.
(41)
Peale selle püüdis komisjon saavutada koostööd muude võimalike võrdlusriikidega, nimelt Malaisia, Bosnia ja Hertsegoviina, India, Iisraeli ja Türgiga. Ainult Türgi ametiasutused esitasid nimekirja teadaolevatest tootjast, kellega ühendust võtta, osutamata sellele, kas keegi neist oleks nõus uurimises koostööd tegema. Samal ajal nõustus Ukraina ainuke eksportiv tootja oma paralleelselt toimuva vahepealse läbivaatamise käigus esitatud ja kontrollitud andmete kasutamisega aegumise läbivaatamise eesmärgil. Andmed on representatiivsed terve riigi suhtes.
(42)
Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a kehtestatud nõudeid, järeldati, et Ukraina on sobiv võrdlusriik.
b) Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis
(43)
Ukraina ainuke eksportiv tootja ei teinud koostööd aegumise läbivaatamises, ent ta tegi koostööd paralleelselt toimuvas osalises vahepealses läbivaatamises ning tegi oma osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmed kättesaadavaks aegumise läbivaatamises kasutamiseks.
(44)
Võttes arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi märkimisväärset kattumist ning asjaolu, et kõnealuse Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukraina ekspordist liitu, määrati normaalväärtus seepärast paralleelse osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmete põhjal (vt põhjendused 77-83 allpool).
1.3. Ekspordihind
(45)
Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Seega määrati ekspordihind kindlaks komisjonile kättesaadava impordistatistika (st artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi) põhjal, arvutades selle kaalutud keskmise alusel.
(46)
Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul põhinesid ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinnal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi.
1.4. Võrdlus
(47)
Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul võrreldi normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele, kohandusi, mis määrati kindlaks koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt kogutud andmete põhjal.
(48)
Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, mis määrati kindlaks teatatud ja kontrollitud andmete põhjal, võrreldes neid tehasest hankimise tasemel tooteliigi kaupa ja samal kaubanduse tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti kuni 5,9 % ulatuses kohandusi seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele.
1.5. Dumpingumarginaal
(49)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. See esialgne võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustab ainult väikese osa Hiina impordi kogumahust, ei käsitata asjaomase äriühinguga seotud järeldusi terve HRV suhtes esindavana.
(50)
Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. Selle asemel tuli võrdlemisel lähtuda statistilistest andmetest, nagu on selgitatud põhjendustes 44 ja 45 eespool. Võrdlus näitas esialgset dumpingumarginaali 11,5 %.
1.6. Dumpingu jätkumise tõenäosus - HRV
(51)
Vähest koostööd arvesse võttes ei olnud Hiina omamaist turgu käsitlev teave uurimise käigus kättesaadav. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja oli loodud üksnes liidu turule tootmiseks ning tal puudus teave omamaisest olukorrast.
(52)
Dumpingu jätkumise tõenäosust käsitlevates järeldustes tuli tugineda peamiselt aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele ning USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (edaspidi „USA meetmete aegumise läbivaatamine”) (14) raames kontrollitud ja avaldatud teabele, mida komisjon pidas oma uurimise jaoks asjakohaseks.
a) HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(53)
Vaatamata kehtivatele meetmetele ning Hiinast pärit impordi vähenemisele vaatlusalusel perioodil, nagu on täpsustatud allpool (vt põhjendus 106), oli sellel liidus aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline turuosa (ligikaudu 15-20 %) ning see lõi liidu hinnad samal ajavahemikul alla ligi 20 % võrra (vt põhjendus 109 allpool).
(54)
Arvestades olulist turuosa ja hindade märkimisväärse allalöömise jätkumist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete tühistamise korral avaldaks Hiinast pärit suuremahuline import liidu tootmisharule jätkuvalt suurt hinnasurvet.
b) Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs
(55)
USA meetmete aegumise läbivaatamise raames avaldatud andmed näitavad HRVs suurt vaba tootmisvõimsust, mis moodustab ligikaudu 80 % liidu tarbimisest (2009. aasta). Komisjon ei tuvastanud hilisemat teavet, mis oleks vastuolus USA uurimisasutuse kogutud andmetega. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik täpset kasutamata tootmisvõimsust kindlaks teha.
(56)
Aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe põhjal oli HRV olemasolevate tootjate arv jätkuvalt suur. Seega ei leitud mingeid viiteid tootmisvõimsuse vähenemisele HRVs.
(57)
Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest ning mida kinnitasid käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused seoses koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga, on pealegi lihtne suurendada tootmisvõimsust kasvavale nõudlusele vastamiseks, sest tootmine on peamiselt tööjõupõhine. Lisaks leiti uurimise käigus, et tootjad, kes valmistavad peale vaatlusaluse toote ka muid tooteid, suudavad sõltuvalt nõudlusest muid tooteid ja vaatlusalust toodet hõlpsalt vaheldumisi toota. Seega suudaksid Hiina tootjad dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral väga tõenäoliselt suurenda oma triikimislaudade toodangut suhteliselt kiiresti ja ilma oluliste investeeringuteta.
(58)
Seepärast järeldati kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt suur tootmisvõimsus, mida on võimalik suunata ümber liidu turule, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.
c) Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus
(59)
Vähesest koostööst tingituna ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu ei olnud võimalik võrrelda liitu ja kolmandatele eksporditurgudele suunatud impordi hindu ega Hiina omamaiseid hindu. Kättesaadavatel andmetel põhinev esialgne võrdlus näitas, et Hiina import lööb liidu keskmised hinnad märkimisväärselt alla (vt põhjendus 109 allpool). Seepärast leitakse, et liidu turg on hinna seisukohast Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne.
(60)
Peale selle võib USA meetmete aegumise läbivaatamise järelduste põhjal, mille suhtes vastukäivat teavet ei ole leitud, pidada liitu Hiina tootjate suurimaks ekspordituruks. Suuruselt teine eksporditurg USA on Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt suletud, sest dumpinguvastased tollimaksud on suured ja hiljuti pikendati neid 2015. aastani.
(61)
Hiina impordi turuosa on hoolimata kehtivatest meetmetest suhteliselt stabiilne ja suur, mis näitab, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne eksporditurg. USA kui suuruselt teise ekspordituru sulgemine näitab, et kolmandate turgude vastuvõtuvõime on piiratud. Seepärast suunavad Hiina eksportivad tootjad HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral oma toodangu tõenäoliselt liidu turule.
d) Varasem käitumine
(62)
USA meetmete aegumise läbivaatamise raames kogutud teave näitab, et Hiina tootjad on suuresti ekspordile orienteeritud. Osaliselt paistavad seda kinnitavat käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused, mille kohaselt ainuke eksportiv tootja ei tegutsenud Hiina omamaisel turul, vaid oli orienteeritud üksnes ekspordile.
(63)
USA dumpinguvastaste meetmete pikendamine pärast USA meetmete aegumise läbivaatamist osutab sellele, et Hiina eksportivate tootjate dumping muudel turgudel võib kehtivate meetmete tühistamise korral korduda liidu turul.
(64)
Samuti võib Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral osutada Hiina eksportija Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes kehtis liidu turul varem 0 % tollimaks. Üks Hiina suurimaid eksportivaid tootjaid Since Hardware suurendas oma turuosa mahu poolest ligikaudu 64 % ning tema kindlakstehtud dumpingumarginaal moodustas ligikaudu 52 %, mis lõi liidu tootmisharu hindu alla 16 % (15). Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust ja HRVs olemasolevat tootmisvõimsust, osutab selline varasem käitumine, et meetmete tühistamise korral tõenäoliselt kordub suures mahus dumpinguhinnaga import.
1.7. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta - HRV
(65)
Eespool kirjeldatut arvestades võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust, HRV tootjate suutlikkust oma tootmismahtu kiiresti suurendada ja suunata see ekspordiks, sellise ekspordiga seotud dumpingu ja hindade allalöömise ulatust ning liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on põhjendatud eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks HRVst pärit triikimislaudade dumpinguhinnaga eksport liitu.
2. Dumping - aegumise läbivaatamine - Ukraina
2.1. Üldised märkused
(66)
Ukraina puhul ei teinud Ukraina ainuke teadaolev eksportiv tootja aegumise läbivaatamises koostööd ning seepärast tuli kasutada kättesaadavaid fakte. Arvestades aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodide kattumist ning asjaolu, et Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukrainast pärit impordist, kasutati kõnealuse tootja nõusolekul paralleelses aegumise läbivaatamises vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmeid.
2.2. Järeldused
(67)
Aegumise läbivaatamises kasutati kättesaadavate faktidena allpool 6. jaos kirjeldatud vahepealse läbivaatamise järeldusi.
2.3. Dumpingumarginaal
(68)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.
2.4. Dumpingu kordumise tõenäosus
(69)
Seoses dumpingu kordumise tõenäosusega analüüsiti järgmisi elemente: Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.
a) Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(70)
Ukrainast pärit triikimislaudade import kasvas 24 %. Mõnevõrra kasvas ka vastav turuosa, 8 %-lt 2008. aastal 10 %-le aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(71)
Kogu vaatlusalusel perioodil järgisid impordihinnad samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 14 %.
b) Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus
(72)
Vaatlusalusel perioodil olid Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse üldjuhul madalamad kui tema hinnad Lidu turul. Hinnaerinevus moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 10 % ekspordi hinnatasemest.
(73)
Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid üldiselt madalamad kui Ukraina ekspordihinnad liitu, mis kinnitab järeldust, et liidu turg on atraktiivne, sest liidu turult saadav kasum võib olla suurem.
c) Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus
(74)
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid väike osa Ukraina tootmisvõimsusest ekspordiks vaba.
(75)
Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ei prognoosita Ukraina tootmisvõimsuse täiendavat kasvu. Seepärast ei ole tõenäoline, et meetmete tühistamise korral suureneks eksport liitu.
d) Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta - Ukraina
(76)
Võttes arvesse eespool kirjeldatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, ei leitud olevat tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkab Ukraina eksportiv tootja lühikeses kuni keskpikas perspektiivis liidu turule uuesti eksportima dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu.
3. Dumping - vahepealne läbivaatamine - Ukraina
3.1. Normaalväärtus
(77)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 uuriti, kas samasuguse toote kogu omamaise müügi maht sõltumatutele klientidele oli vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel esindav, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Selle põhjal leiti, et koostööd tegeva Ukraina tootja omamaist müüki võib üldiselt pidada esindavaks.
(78)
Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või võrreldavad.
(79)
Iga tooteliigi puhul, mida eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis leiti olevat identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, uuriti, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt esindav. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt esindavana, kui kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks müüdava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(80)
Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks iga tooteliigi puhul kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele toimunud kasumliku müügi osakaalu.
(81)
Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.
(82)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(83)
Selliste tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Normaalväärtuse määramiseks lisati Ukraina tootja tootmiskuludele aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide puhul kaalutud keskmine teenitud kasum.
3.2. Ekspordihind
(84)
Kuna Ukraina eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, põhines ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
3.3. Võrdlus
(85)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega ning panga- ja komisjonitasudega tehti kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele.
3.4. Dumpingumarginaal
(86)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.
4. Muutunud asjaolude püsivus - Ukraina
(87)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uuriti ka seda, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
4.1. Muutunud asjaolude püsivus
(88)
Ukraina tootja on oma müügikorralduse restruktureerinud, nii et alates 2010. aasta detsembrist toimub kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüük liitu otse sõltumatutele klientidele, ilma et sellesse oleks kaasatud mõni seotud müügiettevõtja. Seepärast kohandati ekspordihindade arvutamist, et võtta arvesse neid uusi asjaolusid.
(89)
Kõnealuseid muutusi tuleks pidada püsivaks, sest varem seotud ettevõtja teostatud ülesanded on ligikaudu aasta jooksul tegelikult läinud üle Ukraina tootjale. Ei leitud mingeid viiteid selle kohta, et müügistruktuur võiks tulevikus muutuda. Seepärast leitakse, et muutunud asjaolud on püsivad.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(90)
Samasugust toodet valmistab liidus hinnanguliselt 20-30 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(91)
Liidu tootmisharu aastatoodangut hinnati triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade importi käsitleva ja eespool põhjenduses 1 osutatud uurimise järelduste põhjal ning koostööd tegevate liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Nagu on märgitud nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1243/2010 (millega kehtestatakse dumpinguvastased meetmed eespool nimetatud tootja impordi suhtes) põhjenduses 65, ületas liidus toodetud triikimislaudade aastane kogus 2009. aastal hinnanguliselt 5 miljonit ühikut. Seega leiti igasuguse muu teabe puudumisel olevat põhjendatud eeldada, et käesoleva aegumise läbivaatamise puhul moodustas liidu aastane kogutoodang vaatlusaluse perioodi alguses (2008. aastal) 5 miljonit ühikut. Tootmismahu muutumine vaatlusaluse perioodi jooksul tehti kindlaks koostööd tegevate liidu tootjate tootmismahu suundumuste põhjal. Sel viisil kindlaks tehtud liidu tootmismaht moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega hinnanguliselt 5,2 miljonit ühikut.
(92)
Nagu on viidatud eespool põhjenduses 20, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Kõnealused valimisse kaasatud tootjad esitasid vastused küsimustikule.
(93)
Peale selle esitasid veel neli liidu tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta.
(94)
Leiti, et eespool nimetatud seitse tootjat moodustavad üle 55 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
(95)
Liidu triikimislaudade turul tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega tootjad, kes asuvad mitmes liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Portugalis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
(96)
Kuna Ukrainas on ainult üks eksportiv tootja, on liidu tarbimine ja teatavad makromajanduslikud näitajad esitatud indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 kohaselt.
1. Liidu tarbimine
(97)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 100, ning artikli 14 lõike 6 kohasesse andmebaasi kantud impordimaht.
(98)
HRV impordimahu puhul ei olnud võimalik kasutada ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija andmeid HRVst pärit impordi kogumahule ekstrapoleerimiseks, sest need esindasid üksnes väga väikest osa HRVst pärit koguimpordist. Seepärast tuli kogu impordimaht vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Kuna Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmavad rohkem tooteid kui vaatlusalune toode, ei peetud ka Eurostati HRVst pärit impordi mahu kindlakstegemiseks asjakohaseks. Arvestades Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd ja asjaolu, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd, oli ainus kättesaadav statistiline allikas impordimahu kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduv teave. Kuna aga artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis on impordimahud esitatud üksnes kilogrammides, tuli andmed ümber arvestada tükkideks (ühikuteks), kasutades paralleelses vahepealses läbivaatamises Ukrainast pärit impordi puhul kehtestatud ümberarvestusmäära. Seda peeti põhjendatuks, sest koostööd tegeva Hiina äriühingu importi ei käsitatud esindavana ning, nagu on märgitud eespool põhjenduses 36, kasutati HRV normaalväärtuse kindlaksmääramisel Ukrainat ka võrdlusriigina ja seega leiti, et andmed on Hiina imporditaseme kindlaksmääramiseks esindavad.
(99)
Ukraina impordi puhul kasutati paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustiku vastustes esitatud kontrollitud andmeid. Kuigi vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks määrati 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 ning seega ei hõlmanud see aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimest kvartalit, leiti, et kõnealune teave on sellest hoolimata impordimahu kindlakstegemiseks sobiv. Seda teavet kontrolliti ning leiti, et see on täpne ja esindav Ukrainast pärit impordi mahu kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(100)
Liidu tootmisharu müügimahu hindamiseks liidu turul ekstrapoleeriti seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu müügimahu suhe kogu liidu tootmisharu hinnangulisele tootmismahule igal vaatlusaluse perioodi aastal.
(101)
Selle kohaselt vähenes liidu tarbimine ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %. Täpsemalt vähenes ilmne nõudlus 7 protsendipunkti võrra aastatel 2008-2009, pärast mida see suurenes 9 protsendipunkti võrra aastatel 2009-2010. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tarbimine kokku 9-10 miljonit ühikut, mis tähendab eelnenud aastaga võrreldes vähenemist 13 protsendipunkti võrra.
Tabel 1
Maht
(tuhat ühikut)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Tarbimine
10 000-11 000
9 000-10 000
10 000-11 000
9 000-10 000
Indeks
100
93
102
89
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustiku vastused
2. Asjaomastest riikidest pärit import
(102)
2007. aastal läbiviidud esialgses uurimises hinnati HRVst ja Ukrainast pärit importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesoleva aegumise läbivaatamise puhul.
(103)
Sellega seoses leiti, et HRVst pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest (11,5 %) suurem. Ukrainast pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega dumpingu kordumise tõenäosust. Sel põhjusel tuleb Ukrainast pärit import HRVst pärinevast impordist eraldada, sest algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud.
3. HRVst pärit import
3.1. Maht ja turuosa
(104)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 98, määrati HRVst pärit impordi kogu müügimaht Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd arvestades vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal.
(105)
Selle kohaselt vähenes vaatlusaluse toote import HRVst absoluutnäitajate poolest 4-4,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 1,5-2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 59 % vähenemist vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine oli eriti järsk 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil HRVst pärit import vähenes 3-3,5 miljonilt ühikult 2010. aastal 1,5-2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 36 protsendipunkti võrra. Nimetatud vähenemine langeb ühte äriühingu Since Hardware suhtes dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamisega 2010. aasta detsembris (vt põhjendus 64 eespool).
(106)
Kuigi Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 22 protsendipunkti võrra, oli selle turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st 15-20 %) märkimisväärne.
Tabel 2
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Meetmetega piiratud HRV impordi maht (tuhat ühikut)
4 000-4 500
3 000-3 500
3 000-3 500
1 500-2 000
Indeks
100
73
76
40
Meetmetega piiratud HRV impordi turuosa
40-45 %
30-35 %
30-35 %
15-20 %
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
3.2. Hinnad ja hindade allalöömine
(107)
Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähese koostöö tõttu tuli HRVst pärit impordi keskmine impordihind vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks määrata kättesaadavate faktide, st artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal. Seal sisalduvad andmed arvestati eespool kirjeldatud metoodika kohaselt ümber hinnaks ühiku kohta (vt põhjendus 104 eespool). Kõnealuse metoodika kohaselt kindlaksmääratud impordihinnad kasvasid 7,0 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 8,2 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 17 %.
Tabel 3
Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
HRV
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeks
100
119
121
117
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
(108)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, korrigeerituna tehasest hankimise tasemele (st välja arvatud veokulud liidus ning pärast allahindluste ja hinnavähendite mahaarvamist), vastava impordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on kindlaks tehtud eespool põhjenduses 107, CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud tollimaksude arvessevõtmiseks.
(109)
Võrdlus näitas, et HRVst pärit import lõi liidu tootmisharu hindu alla ligi 20 %, väljendatuna protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate käibest aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
4. Ukrainast pärit import
(110)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 99, tehti Ukrainast pärit impordi maht ja hinnad kindlaks Ukraina eksportiva tootja poolt paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustikule esitatud kontrollitud vastuste põhjal.
(111)
Järgnevas tabelis on esitatud Ukrainast pärit impordi mahu ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil.
Tabel 4
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Meetmetega piiratud Ukraina impordi maht (tuhat ühikut)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeks
100
104
128
124
Meetmetega piiratud Ukraina impordi turuosa
6-9 %
7-10 %
8-11 %
9-12 %
Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused
(112)
Aastatel 2008-2011 kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Ukraina suutis oma importi suurendada peamiselt tänu HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtestatud suuremale dumpinguvastasele tollimaksule. Peale selle toetas kõnealust arengut Ukraina suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kohandamine 9,9 %-lt 7,7 %-ni 2010. aasta juulis, tänu millele muutus Ukraina import liidu turul konkurentsivõimelisemaks.
(113)
Järgnevas tabelis on esitatud meetmetega piiratud Ukraina impordi keskmise liidu piirini vedamisega CIF-hinna muutumine.
Tabel 5
Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Ukraina
8-10
9-11
10-12
9-11
Indeks
100
110-115
115-120
110-115
Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused
(114)
Nagu nähtub tabelist 5 eespool, kasvas keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 10-15 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu liidu tootmisharu hinnatasemeni liidu turul.
5. Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(115)
Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, arvestades teabe ümber sama metoodika kohaselt kui HRVst pärit impordimahu kindlakstegemisel, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 98. See leiti olevat põhjendatud, sest Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmasid ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote ning seepärast ei peetud seda muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu kindlakstegemiseks sobivaks.
(116)
Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
Tabel 6
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tuhat ühikut)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Türgi
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeks
100
160-170
215-225
225-235
Muud kolmandad riigid
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeks
100
130-140
190-200
150-160
Muud kolmandad riigid kokku
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeks
100
140-150
200-210
180-190
Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
5-10 %
10-15 %
15-20 %
15-20 %
Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hind (eurot/ühik)
7,7
8,1
8,2
9,0
Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
(117)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Kuigi see aastatel 2008-2010 kasvas ja isegi enam kui kahekordistus, siis 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes see uuesti. Seega suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil oluliselt ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5-1,9 miljoni ühikuni, millega kaasnes ligikaudu 15-20 % suurune turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Suurem osa kõnealusest impordist pärines Türgist; sellest riigist pärit import kasvas 0,3-0,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 0,8-1,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(118)
Impordi hind muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, kasvas 7,7 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 9,0 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 17 % kasvu.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(119)
Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid.
(120)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 20, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel valimi võtmist.
(121)
Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil:
-
makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive ja dumpingumarginaalide suurus ning varasemast dumpingust taastumine) analüüsiti kogu liidu toodangu tasandil, hinnates neid endast teada andnud tootjatelt kogutud teabe põhjal;
-
mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, kulud ühiku kohta, varud, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringud) analüüsiti kolme valimisse kaasatud liidu tootja esitatud teabe põhjal.
6.1. Makromajanduslikud näitajad
a) Toodang
(122)
Liidu kogutoodangu hindamist on kirjeldatud eespool põhjenduses 91. Selle kohaselt kasvas liidu toodang 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 4 %. Täpsemalt vähenes see 2008.-2009. aastal 2 %, ent kasvas 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 6 protsendipunkti võrra, jõudes ligikaudu 5,2 miljoni ühikuni.
Tabel 7
(tuhat ühikut)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Toodang
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeks
100
98
101
104
Allikas: küsimustiku vastused
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(123)
Tootmisvõimsuse hindamiseks kohaldati seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu tootmisvõimsuse suhet igal vaatlusaluse perioodi aastal liidu tootmisharu kogutoodangule, nagu see on toodud eespool põhjenduses 122.
(124)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. See kasv on aga seotud ainult ühe liidu tootjaga, samas kui teiste koostööd teinud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel. Uurimise tulemused osutavad ka sellele, et mõni koostööst keeldunud liidu tootja võis sulgeda oma tootmisrajatised, vähendades seeläbi liidu kogu tootmisvõimsust vaatlusalusel perioodil, mis alljärgnevas tabelis 8 ei kajastu. Ühtlasi ilmnes uurimise käigus, et liidu tootmisharu tootis osaliselt samadel tootmisliinidel muid tooteid kui vaatlusalune toode (näiteks kuivatid). Peale selle näitas uurimine, et liidu tootjatel on lihtne toota vaheldumisi vaatlusalust toodet ja muid tooteid. Seepärast ei olnud võimalik vaatlusaluse toote tootmisvõimsust selgelt kindlaks teha.
(125)
Tootmisvõimsuse rakendamine oli 2008. aastal 66 % ja langes aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra, jõudes 58 %-ni. Nagu on viidatud eelmises põhjenduses, ei olnud liidu kogu tootmisvõimsust võimalik usaldusväärselt määrata. Kuna tootmisvõimsuse rakendamine tehakse kindlaks kogu tootmisvõimsuse põhjal, ei saa seda käesoleval juhul samuti tingimata käsitada mõtestatud kahjunäitajana.
Tabel 8
(tuhat ühikut)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Tootmisvõimsus
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeks
100
105
110
117
Tootmisvõimsuse rakendamine
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeks
100
93
92
89
Allikas: küsimustiku vastused
c) Müügimaht
(126)
Liidu tootmisharu müügimahu kindlakstegemist on kirjeldatud eespool põhjenduses 100. Seega kasvas liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 10 %. Kõnealune kasv oli eriti suur 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil müügimaht kasvas 7 protsendipunkti võrra. See langeb ühte HRV impordi vähenemisega, mis oli tingitud dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.
Tabel 9
(tuhat ühikut)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Müük sõltumatutele klientidele liidus
4 300-4 500
4 300-4 500
4 500-4 700
4 800-5 000
Indeks
100
99
103
110
Allikas: küsimustiku vastused
d) Turuosa
(127)
Vaatlusalusel perioodil sai liidu tootmisharu turuosa tagasi ning see kasvas 40-45 %-lt 2008. aastal 50-55 %-ni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 24 % võrra. Kõnealune kasv tuleneb peamiselt tarbimise ja Hiinast pärit impordi mahu vähenemisest ning liidu tootmisharu müügimahu samaaegsest suurenemisest.
Tabel 10
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Liidu tootjate turuosa
40-45 %
45-50 %
40-45 %
50-55 %
Indeks
100
107
101
124
Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
e) Kasv
(128)
2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes tarbimine liidus. Samaaegselt suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 10 % ning liidu tootmisharu turuosa kasvas 24 %. Samal ajavahemikul suurenes ka liidu tootmisharu tootmine 4 %, investeeringud enam kui kahekordistusid (põhjendus 141 allpool) ja tööhõive kasvas 10 % (põhjendus 129 allpool). Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharus toimus vaatlusalusel perioodil teatav kasv.
f) Tööhõive
(129)
Kogu liidu tootmisharu puhul hinnati tööhõivet ja tööhõive suundumusi koostööd tegevaid liidu tootjaid käsitlevate kättesaadavate andmete ekstrapoleerimise teel. Kooskõlas müügi suurenemisega ilmneb liidu tootmisharu puhul ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ka tööhõive 10 % kasv.
Tabel 11
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Tööhõive samasuguse toote puhul
655
672
736
722
Indeks
100
102
112
110
Allikas: küsimustiku vastused
g) Tootlikkus
(130)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (ühikutena) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See on seotud asjaoluga, et tootmise kasv oli väiksem kui tööhõive suurenemine.
Tabel 12
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Tootlikkus (tuhat ühikut töötaja kohta)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeks
100
95
90
94
Allikas: küsimustiku vastused
h) Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(131)
Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui arvestada HRVst pärit impordi mahtu ja hindu.
(132)
Varasema dumpingu mõju puhul viitavad eespool uuritud näitajad küll teatavale paranemisele, ent need tõendavad ka seda, et liidu tootmisharu olukord on jätkuvalt ebakindel ja haavatav.
6.2. Mikromajanduslikud näitajad
a) Hinnad ja hindu mõjutavad muud tegurid
(133)
Järgmises tabelis on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutava keskmise müügihinna muutused. Keskmised hinnad püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kasvades siiski mõnevõrra aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, langes see ühte dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.
Tabel 13
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Ühiku hind liidu turul (eurot/ühik)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeks
100
98
100
103
Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeks
100
96
101
105
Allikas: küsimustiku vastused
(134)
Müügihinnad järgivad peamise tooraine (st terase) hinnaga seotud suundumusi. Müügihinnad ja kulud püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kuigi kulud kasvasid müügihindadest mõnevõrra kiiremini, mis kahjustas liidu tootmisharu kasumlikkust 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Liidu tootmisharul ei olnud aga võimalik tõsta hindu jätkusuutlikule tasemele, vaid ta oli sunnitud viima hinnad vastavusse odava Hiina impordiga, et tarbimise vähenemise tingimustes taastada oma turuosa.
b) Tööjõukulud
(135)
Keskmine töötasu oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 3 % (tabel 13 eespool).
Tabel 14
(eurot töötaja kohta)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Keskmine töötasu
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeks
100
94
96
99
Allikas: küsimustiku vastused
c) Varud
(136)
Varude maht kasvas vaatlusalusel perioodil. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli varude tase 56 % kõrgem kui 2008. aastal.
Tabel 15
(tuhat ühikut)
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Lõppvarud
94
137
184
146
Indeks
100
147
197
156
Allikas: küsimustiku vastused
d) Kasumlikkus ja investeeringutasuvus
(137)
Liidu tootmisharu suutis oma kasumlikkust aastatel 2008-2009 mõnevõrra suurendada: kui 2008. aastal oli tegemist nullkasumiga, siis 2009. aastal suurenes kasumlikkus 2 %-ni. 2010. aastal vähenes aga kasumlikkus uuesti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi, jõudes - 1,7 %-ni. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil peaaegu 2 %. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 134, oli see peamiselt tingitud asjaolust, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta hindu vastavalt kulude suurenemisele, sest oli turuosa taastamiseks sunnitud viima need vastavusse Hiina odavate impordihindadega.
(138)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See suurenes aastatel 2008-2009 ning vähenes 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Investeeringutasuvus vähenes järsemalt kui kasumlikkuse tase, tingituna suurematest investeeringutest, nagu on näidatud põhjenduses 141 allpool.
Tabel 16
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Kasumlikkus
(% müügitulust)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeks
100
102
99
98
Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeks
100
200
84
22
Allikas: küsimustiku vastused
e) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(139)
Äritegevuse puhaskäive, st tootmisharu suutlikkus oma tegevust ise rahastada, mida väljendatakse protsendina samasuguse toote käibest, paranes kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega nullkasumist 2008. aastal 5 %-ni 2009. aastal. 2010. aastal langes see 3 %-ni ja oli aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivne.
Tabel 17
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Rahavoog
(% käibest)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Allikas: küsimustiku vastused
(140)
Puudusid konkreetsed viited sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel.
f) Investeeringud
(141)
Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini enam kui kahekordistusid. Investeeringud kasvasid järsult 2008. ja 2009. aastal. Nende suurenemist võib seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu püüdis end ümber korraldada, investeerides tootmisprotsessi, et muuta see konkurentsivõimelisemaks. 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini toimus langus, siiski püsis investeeringute tase oluliselt kõrgem kui 2008. aastal.
Tabel 18
2008
2009
2010
Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)
Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)
239
504
1 046
569
Indeks
100
211
438
239
Allikas: küsimustiku vastused
7. Järeldus kahju kohta
(142)
Makromajanduslike näitajate analüüs näitab vaatlusalusel perioodil paranemismärke eelkõige nii seoses toodangu ja müügimahu kui ka liidu tootmisharu turuosaga. Samal ajal halvenesid teatavad asjakohased mikromajanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. Kuigi müügihinnad mõnevõrra kasvasid, ei jõudnud need jätkusuutlikule tasemele ega olnud vastavuses tootmiskulude suurenemisega. See on peamiselt seletatav asjaoluga, et Hiina impordi turuosa püsis tervel vaatlusalusel perioodil suur ning kuna Hiina import oli madalate hindadega, pidi liidu tootmisharu neid turuosa taastamiseks järgima.
(143)
Seepärast on HRV vastu kehtestatud meetmed üksnes osaliselt aidanud liidu tootmisharul tekitatud kahjust taastuda.
(144)
Eespool esitatud analüüsi kohaselt on liidu tootmisharu olukord paranenud ning olulist kahju ei tekitatud. Hoolimata ilmsetest positiivsetest suundumustest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest on liidu tootmisharu olukord siiski jätkuvalt ebakindel ja haavatav.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(145)
Nagu on märgitud eespool põhjendustes 51-52, oli Hiina eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu vaja Hiina omamaise turu ning kolmandatesse riikidesse toimuva HRV ekspordi analüüsimisel tugineda kättesaadavatele andmetele, st USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (USA meetmete aegumise läbivaatamise) raames avaldatud teabele.
(146)
Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu jätkuvalt ebakindlas ja haavatavas olukorras ning puutus kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga.
(147)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda.
2. Prognoositud impordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(148)
Nagu eespool märgitud, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Ilma meetmeteta tõenäoliselt suureneks vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi maht selliste hindade juures, mis löövad märkimisväärselt alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu peamised kliendid on jaemüüjad, näiteks suured supermarketid, kellel on läbirääkimistel tugev positsioon ning kes tellivad üha enam HRVst pärit triikimislaudu, mis tulevad tõenäoliselt turule väga madala dumpinguhinnaga. Seepärast suureneb tõenäoliselt hinnasurve liidu tootmisharule, kes on sunnitud hindu alandama, tekitades suurt kahju oma kasumlikkusele, mis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oli niigi juba negatiivne.
(149)
Liidu tootmisharu ebakindlat ja haavatavat olukorda arvestades tooks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurem maht ja hinnamõju seega kaasa ulatusliku rahalise kahju ning turuosa kahanemise.
(150)
Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral võib anda selge viite Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes varem kehtis 0 % tollimaks. Meenutagem, et Since Hardware (Guangzhou) Co., kelle suhtes varem (2007. aasta aprillist kuni 2010. aasta detsembrini) kehtis 0 % tollimaks, suurendas oluliselt oma eksporti liitu eriti madalate dumpinguhindadega, mis lõid liidu tootjate hinnad sel ajavahemikul alla. Nagu on märgitud eespool, kehtestati nimetatud äriühingu suhtes korraldatud dumpinguvastase uurimise tulemusel 35,8 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks. Ühtlasi leiti kõnealuses uurimises, et asjaomase äriühingu impordi maht oli nimetatud uurimise perioodil (2009. aasta) võrreldes 2007. aastal lõpuleviidud algse uurimise perioodiga (2005. aasta) kahekordistunud. Äriühingut Since Hardware (Guangzhou) Co. käsitlevas uurimises järeldati, et selle tagajärjel tekitati liidu tootmisharule olulist kahju.
(151)
Peale selle näitas uurimine, et enne käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist võtsid Hiina eksportivad tootjad juba ühendust võimalike klientidega liidus, pakkudes neile hindu, millega lüüakse liidu tootmisharu müügihind märgatavalt alla. See näitab, et kui meetmetel lastakse aeguda, püüavad Hiina eksportivad tootjad suure tõenäosusega oma praegust hinnataset alandades tuua liidu turule veelgi suuremaid koguseid.
3. Liidu turu atraktiivsus, muudes kolmandates riikides kehtivad meetmed ja vaba tootmisvõimsus
(152)
Nagu on märgitud eespool põhjendustes 55-57, on Hiina triikimislaudade tootmisharu suuresti ekspordile orienteeritud ning isegi pärast meetmete kehtestamist on liit nende kõige suurem ja atraktiivsem turg.
(153)
Hiina eksportivate tootjate jaoks on suuruselt teine eksporditurg USA. Pääs USA turule on aga jätkuvalt piiratud ulatuslike dumpinguvastaste meetmete tõttu, mida hiljuti pikendati 2015. aastani. See suurendab tõenäosust, et kui meetmeid ei säilitata, suunatakse liidu turule suuremad kogused HRVst pärit importi.
(154)
Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest, on HRVs olemas märkimisväärne potentsiaalne vaba tootmisvõimsus ning dumpinguvastaste tollimaksude tühistamise korral saab täiendavat tootmisvõimsust hõlpsalt suurendada, sest triikimislaudade tootmine HRVs on tööjõumahukas ning tootmise mis tahes suurendamine ei nõua olulisi investeeringuid ega erioskusi. Seepärast järeldati kogu kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, võidakse ümber suunata liidu turule.
4. Muud tegurid
4.1. HRVst pärit dumpinguvaba import
(155)
Nagu eespool märgitud, ei tehtud aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut kindlaks ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija puhul, kelle suhtes kohaldatakse 22,7 % individuaalset tollimaksu. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustas aga üksnes minimaalse osa Hiina kogu impordimahust, ei saanud seda pidada oluliseks ega leida, et see on mõjutanud liidu tootmisharu ebakindlat olukorda aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(156)
Samuti tehti kindlaks, et aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud nimetatud äriühingu import liidu tootmisharu hindu alla.
4.2. Ukrainast pärit import
(157)
Nagu eespool märgitud, kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Selle tagajärjel suurenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra ka vastav turg.
(158)
Keskmine impordihind kasvas aga 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 14 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale hinnatasemele kui liidu tootmisharu hinnatase liidu turul.
(159)
Seepärast ei saa liidu tootmisharu ebakindlat olukorda seletada Ukrainast pärit triikimislaudade impordiga. Samuti ei ole tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, aitaks Ukrainast pärit import kaasa kahju kordumisele.
4.3. Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(160)
Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, vaatlusalusel perioodil kasvas, kuigi 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus väike langus. Impordimahu kasvuga kaasnes ka turuosa kasv samal ajavahemikul 5-10 %-lt 15-20 %-ni.
(161)
Kuigi muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase oli liidu tootmisharu keskmistest hindadest madalam, ületas see HRVst pärit impordi keskmisi hindu, nagu käesolevas uurimises kindlaks tehti.
(162)
Sellest hoolimata suureneb Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt olulisel määral, mis lööb liidu tootmisharu hinnad alla. Uurimine näitaski, et ilma dumpinguvastase tollimaksuta löövad HRVst pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul alla ligikaudu 20 % võrra. Seega eeldatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb Hiinast pärit import liidu turule muudest kolmandatest riikidest pärit impordist madalamate hindadega, nagu aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil juba juhtus. Seepärast järeldati, et kuigi kolmandate riikide turgudelt pärit impordil on olnud teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale, ei muuda see kehtetuks järeldust, mille kohaselt meetmete aegumise korral kordub tõenäoliselt Hiinast pärit impordi kahjustav dumping.
4.4. Tarbimise vähenemine
(163)
Märgitakse, et tarbimise ilmne vähenemine 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on peamiselt tingitud äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest põhjustatud impordi vähenemise statistilisest mõjust. Samal ajavahemikul suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa suurendada. Seepärast ei saanud tarbimise vähenemine liidu tootmisharu olukorda mõjutada.
5. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta
(164)
Uurimises tehti kindlaks, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt kordub.
(165)
Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate jätkuva dumpingu taset, liidu turu atraktiivsust, Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. varasemat käitumist, mis tehti kindlaks 2010. aasta detsembris lõpuleviidud uurimises, Hiina tootjate võimalust nõudluse kasvades hõlpsalt tootmisvõimsust suurendada, Hiina tootjate jõulist ekspordile orienteeritust ja nende hinnastrateegiaid, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, peab liidu tootmisharu tulema toime suurema koguse Hiina dumpinguhinnaga impordiga, mis lööb liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla. Prognooside kohaselt ei halvene sellisel juhul mitte üksnes liidu tootmisharu kasumlikkusega seotud keeruline olukord, vaid ka teatavad liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse hiljuti paranenud näitajad.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(166)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks liidu kui terviku huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(167)
Käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seepärast võimaldab see hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(168)
Samuti märgitakse, et tehakse ettepanek lõpetada dumpinguvastane menetlus Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes, mille tagajärjel muutub kättesaadavamaks kolmandatest riikidest pärit import, millel ei ole liidu turul piiranguid.
(169)
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, on kaalukaid põhjusi järeldada, et HRVst pärit impordi suhtes meetmete säilitamine on vastuolus liidu huvidega.
2. Liidu tootmisharu huvid
(170)
Liidu tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra positiivne areng vaatlusalusel perioodil, mis tulenes osaliselt tootmisharu jõupingutustest muutuda konkurentsivõimelisemaks ja kehtivatest meetmetest. Põhjendatult võib eeldada, et säilitatavad meetmed on liidu tootmisharule jätkuvalt kasulikud. Kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, siis on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht tekitab liidu tootmisharule olulist kahju ja halvendab märkimisväärselt selle rahalist olukorda, eriti kui võtta arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud hinna allalöömise marginaale. Kasumlikkuse määr, investeeringutasuvus ja varud, mis on juba praegu negatiivsed, halvenevad veelgi ning toovad lõpuks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu kadumise.
(171)
Sellest tulenevalt järeldatakse, et HRV suhtes võetud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.
3. Muude isikute huvid
(172)
Koostööd ei teinud ükski 15 importijast/edasimüüjast, kellega ühendust võeti. Uurimise käigus ei andnud endast teada ükski muu potentsiaalne huvitatud isik. Puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed mõjutaksid märgatavalt vaatlusaluse toote importijaid või tarbijaid. Sellega seoses võib põhjendatult eeldada, et peamised kliendid, st suured jaekauplused, suudavad igasuguse dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu lõpptarbijale üle kanda, ilma et see tarbijat oluliselt mõjutaks.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(173)
Selle põhjal võib järeldada, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis selgelt viitaksid, et HRV suhtes võetud meetmete säilitamine on vastuolus liidu kui terviku huvidega.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(174)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed säilitada ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada. Samuti anti kõigile aega esitada oma märkused.
(175)
Eespool kirjeldatust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks säilitada Hiinast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldavad dumpinguvastased meetmed ning lasta aeguda Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtival dumpinguvastasel tollimaksul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste triikimislaudade (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalgade, triikimispinna ja triikraua alusresti) impordi suhtes, mis on kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodide 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051) alla.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril ja enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Tootja
Tollimaksumäär (%)
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd., Guangdong
22,7
A953
Kõik muud äriühingud
42,3
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Lõpetatakse Ukrainast pärit triikimislaudade importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja tunnistatakse kehtetuks Ukraina suhtes määrusega (EÜ) nr 452/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 15. juuli 2013