PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 390/2013,
3. mai 2013,
millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (1) (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1070/2009), (2) eriti selle artiklit 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 549/2004 nähakse ette aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava kehtestamine. Selleks et tagada tulemuslikkuse kava üksikasjalik toimimine, peaks komisjon vastu võtma rakenduseeskirjad.
(2)
Tulemuslikkuse kava peaks aitama kaasa lennutranspordisüsteemi jätkusuutlikule arengule ning üldiselt tõhustama aeronavigatsiooniteenuseid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikuga, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse esmatähtsaid ohutuseesmärke.
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (3) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009, nähakse ette maksustamiskava kehtestamine ja ühisprojektide väljatöötamine Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava rakendamiseks. Nii maksustamiskava kui ka ühisprojektid on tulemuslikkuse kava edukaks rakendamiseks väga olulised.
(4)
Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 1 kohaselt tuleks kõnealust määrust kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (4) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009) artikli 6 kohaste lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes.
(5)
Tulemuslikkuse kava rakendamisel võib komisjoni abistada tulemuslikkuse hindamise asutus. See asutus peaks andma komisjonile sõltumatuid nõuandeid kõikides aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkust mõjutavates valdkondades.
(6)
Seoses sellega, et riiklikud järelevalveasutused mängivad tulemuslikkuse kavade rakendamisel põhirolli, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealustel asutustel oleks võimalik oma ülesandeid tulemuslikult täita.
(7)
Selleks et tagada kõrgete ühiskondlike sihtide saavutamine pikas perspektiivis, nagu on ette nähtud Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavas, peaks tulemuslikkuse kava puhul vaatlema rohkem kui üht võrdlusperioodi.
(8)
Selleks et muuta võrgustiku toimimine üldiselt tulemuslikumaks, tuleks tulemuslikkuse kavas võtta aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas nii marsruudil kui ka lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenuste puhul aluseks nn väravast-väravani-lähenemisviis.
(9)
Tulemuslikkuse kava peaks sisaldama iga põhilise tulemusvaldkonna näitajaid ja siduvaid eesmärke, mis aitavad nõutava ohutustaseme täielikult saavutada ja seda säilitada.
(10)
Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmisel teatavaks võrdlusperioodiks peaks komisjon nõuetekohaselt arvesse võtma eelmis(t)el võrdlusperioodi(de)l saavutatud tulemuslikkustaset.
(11)
Kuna põhilised tulemusvaldkonnad on omavahel tihedalt seotud, tuleks tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja jälgimise käigus esmatähtsaid ohutuseesmärke silmas pidades võtta nõuetekohaselt arvesse tulemuseesmärkide omavahelist sõltuvust.
(12)
Tulemuslikkuse kavad tuleks kehtestada funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ning läbipaistvuse tagamiseks peaksid need kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust eesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil.
(13)
Tulemuslikkuse kavades tuleks kirjeldada meetmeid, näiteks stimuleerimiskavasid, mis aitaksid sidusrühmadel suurendada tulemuslikkust kõikidel tasanditel. Kuna ohutus on esmatähtis, siis selle suhtes stimuleerimiskavasid ei kohaldata.
(14)
Sidusrühmade seisukohtadega tutvumiseks tuleks korraldada tulemuslikke konsultatsioone nii liikmesriikide, funktsionaalsete õhuruumiosade kui ka kogu Euroopa Liidu tasandil.
(15)
Sobivate häiremehhanismide loomine ettenägematuteks olukordadeks peaks selleks, et jätkuvalt tagada nii ohutusnõuete täitmine kui ka teenuste järjepidev osutamine olukordades, mis olid tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematud, mis on ületamatud ja ei allu liikmesriikide ega tulemuseesmärkidega seotud üksuste kontrollile, võimaldama rakendada asjakohaseid meetmeid, mis võivad sisaldada nii kogu ELi hõlmavate kui ka kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist.
(16)
Tsiviil-sõjaline koostöö ja koordineerimine on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamisel ülimalt olulised ja nende puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse sõjaliste missioonide tulemuslikkust.
(17)
Tulemuslikkuse kava ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 549/2004 selliste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaitsta esmatähtsaid julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvisid.
(18)
Põhilised tulemusnäitajad tuleks valida nii, et need oleksid konkreetsed ja mõõdetavad ning et nende põhjal oleks võimalik määrata vastutus tulemuseesmärkide saavutamise eest. Tulemuseesmärkidega seotud sihid peaksid olema saavutatavad, realistlikud ja õigeaegsed, pidades silmas aeronavigatsiooniteenuste jätkusuutliku osutamise tõhusat juhtimist.
(19)
Rahaliselt toetatavate siduvate tulemuseesmärkide rakendamine peab olema seotud komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi kohta (5).
(20)
Põhiliste tulemusnäitajate ja tulemuseesmärkide kehtestamisel ja rakendamisel tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2008 (6) ja selle rakenduseeskirjades sätestatud ohutuseesmärke ja -standardeid ning ELis kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja säilitamiseks võetud meetmeid.
(21)
Komisjon peaks tulemuslikkuse kavasid ja tulemuseesmärke hindama, veenduma, et need on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ning et nende panus kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse suurendamisse on piisav. Kui asjaomased tulemuslikkuse kavad ja tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega anna piisavat panust nende saavutamisse, peaks komisjon nõudma asjaomaste tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamist ja/või parandusmeetmete võtmist.
(22)
Võrdlusperioodide ajal tuleks kohaldada tõhusat tulemuslikkuse jälgimise korda (see hõlmab ka andmete kogumist ja levitamist), millega tagatakse, et tulemuslikkuse suurendamisega saavutatakse kõnealused eesmärgid, ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid.
(23)
Kui komisjon saab jälgimise käigus olulisi tõendeid selle kohta, et kogu ELi hõlmavate esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, võib komisjon otsustada, et kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, või anda liikmesriigi nõudmise korral loa kohalike eesmärkide läbivaatamiseks.
(24)
Tulemuseesmärgid tuleks kehtestada ka võrgustiku funktsioonide täitmise kohta. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada ka komisjoni 7. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010) (7) artikli 3 kohaselt loodud võrgustiku haldusasutuste suhtes. Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EL) nr 677/2011 vastavalt muuta.
(25)
Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (8) komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni 24. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava, (9) tuleks alates 1. jaanuarist 2015 kehtetuks tunnistada.
(26)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, et parandada aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide üldist tulemuslikkust üldises lennuliikluses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (eurot) ja Aafrika (AFI) piirkonnas, kus liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise eest, et rahuldada kõikide õhuruumi kasutajate nõudmisi.
2. Eesmärkide seadmisel ja tulemuslikkuse jälgimisel kohaldatakse käesolevat määrust selliste aeronavigatsiooniteenuste suhtes, mida osutavad järgmised üksused:
a)
lennuliiklusteenuse osutajad, kes on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 8;
b)
lennunduse meteoroloogiateenuste osutajad, kui need on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9 lõikega 1;
c)
võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3.
Eesmärkide seadmisel ja kulutõhususalase tulemuslikkuse jälgimisel kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste ametiasutuste või isikute suhtes, kes kannavad kasutustasudest kaetavaid rahastamiskõlblikke kulusid vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktile b ja rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõikele 2.
3. Ilma et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid otsustada, et käesolevat määrust ei kohaldata terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes lennujaamades, kus instrumentaallennureeglite järgi käitatavate lendude (IFR-lendude) arv aastas on väiksem kui 70 000. Asjaomased lennujaamad teatavad sellest komisjonile.
4. Kui liikmesriigi ükski lennujaam ei küüni instrumentaallennureeglite järgi käitatavate lendude künniseni, st 70 000ni, kohaldatakse tulemuseesmärke vähemalt kõige suurema IFR-lendude arvuga lennujaama suhtes.
5. Kulutõhususeesmärke kohaldatakse määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b kohaselt kindlaks määratud kulude suhtes.
6. Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat määrust ka järgmiselt:
a)
teistes ICAO piirkondades nende vastutusel olevas õhuruumis tingimusel, et nad teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike, ilma et see piiraks 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (Chicago konventsioonist) tulenevaid õigusi ja kohustusi;
b)
selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, kellel on määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõike 5 kohane luba osutada aeronavigatsiooniteenuseid ilma sertifitseerimiseta.
7. Olenemata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ (teabe kaitse kohta) (10) sätetest ning komisjoni asjakohastest rakendusmäärustest (EÜ) nr 1321/2007 (11) ja (EÜ) nr 1330/2007, (12) kohaldatakse V peatükis kehtestatud andmeesitusnõudeid siseriiklike asutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite ning lennuettevõtjate suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennujaama käitaja”- lennujaama haldaja, kes põhiülesandena või lisaks muule tegevusele haldab ja juhib lennujaama taristut vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ning koordineerib ja juhib asjaomases lennujaamas või lennujaamade süsteemis tegutsevate eri ettevõtjate tegevust;
2) „andmed”- aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkusega seotud kvalitatiivne, kvantitatiivne ja muul moel asjakohane teave, mida komisjon või keegi tema nimel on tulemuslikkuse kava rakendamiseks kogunud ja süstemaatiliselt töödelnud;
3) „tulemusnäitajad”- näitajad, mida kasutatakse tulemuslikkuse jälgimisel, võrdleval hindamisel ja läbivaatamisel;
4) „põhilised tulemusnäitajad”- tulemuseesmärkide seadmisel kasutatavad tulemusnäitajad;
5) „IFR-lendude arv”- instrumentaallennureeglite järgi tehtud startide ja maandumiste keskmine koguarv aastas, mis arvutatakse tulemuslikkuse kavade esitamisele eelnenud kolme kalendriaasta andmete põhjal;
6) „siduv eesmärk”- liikmesriigi tulemuslikkuse kava osana vastu võetud tulemuseesmärk, mis on seotud stimuleerimiskava ja/või parandusmeetmete kavaga;
7) „lennuettevõtja”- lennutranspordiga tegelev ettevõtja, kellele liikmesriik on Euroopa Liidu õiguse kohaselt välja andnud kehtiva lennutegevusloa;
8) „kindlaksmääratud kulud”- määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktides a ja b kindlaks määratud kulud;
9) „siseriiklik asutus”- riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi reguleeriv asutus, mille kulud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega kaetakse õhuruumi kasutajate maksetest vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõikele 2;
10) „õiglane suhtumine”- selline tegutsemine, et vahetuid teenuseosutajaid ega teisi ettevõtjaid ei karistata nende kogemusele ja koolitusele vastava tegevuse, tegevusetuse või otsuste pärast, lubamata seejuures ränka hooletust, tahtlikku rikkumist ja hävitavaid tegusid;
11) „lennujaama koordinaator”- liikmesriigi määratud füüsiline või juriidiline isik, kes täidab koordineeritud lennujaamades koordineerimisülesandeid kooskõlas nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (13) artikliga 4;
12) „tulemuslikkuse jälgimine”- pidev andmete kogumine ja analüüsimine, et mõõta süsteemi tegelikku toimimist võrreldes asjakohaste (põhiliste) tulemuseesmärkide ja tulemuskavadega, kasutades käesoleva määruse artiklis 9 ja I lisas sätestatud (põhilisi) tulemusnäitajaid;
13) „võrdlusperiood”- ajavahemik, mille jooksul kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid ja tulemuslikkuse kavad kehtivad ja mille jooksul neid kohaldatakse, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d;
14) „lennuraja loata hõivamine”- lennujaamas toimuv mis tahes vahejuhtum, mis on seotud õhusõiduki, liiklusvahendi või isiku loata viibimisega piiritletud ohutusalas, mis on ette nähtud õhusõidukite maandumiseks ja startimiseks;
15) „lennuliiklusteenindusüksus” (ATS-üksus)- tsiviil- või sõjaline üksus, mis vastutab lennuliiklusteenuste osutamise eest;
16) „CNS-, MET- ja AIS-teenused”- side-, navigatsiooni- ja seireteenused, lennunduse meteoroloogiateenused ja aeronavigatsiooniteabeteenused;
17) „erakorraline sündmus”- olukord, kus lennuliikluse korraldamise (ATM) suutlikkus on erakordselt väike, nii et lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM-ist) tingitud hilinemiste arv on erakordselt suur lennuliikluse ettekavatsetud piiramise tõttu, mis on tingitud käitamisalastest või tehnilistest muutustest, üliraskete ilmastikuolude tõttu, suurte lennuruumiosade sulgemise tõttu looduslikel või poliitilistel põhjustel või töövaidluste tõttu või mõne eespool loetletud põhjuste kombinatsiooni tõttu, mistõttu peab võrgustiku haldusasutus kaasama Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse (EACCC);
18) „ümberkorraldamiskulud”- suured ühekordsed kulud, mida aeronavigatsiooniteenuste osutajad kannavad ümberkorraldamise käigus, võttes kasutusele uusi tehnoloogialahendusi, protseduure ja asjakohaseid ärimudeleid, et stimuleerida integreeritud teenuste pakkumist, kui liikmesriik soovib tehtud kulutused tagasi saada ühe või mitme võrdlusperioodi jooksul. Ümberkorraldamiskulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud töötajatele hüvitise maksmisega, lennujuhtimiskeskuste sulgemisega, tegevuse teise kohta üleviimisega ning varade mahakandmise ja/või strateegilise osaluse omandamisega teises aeronavigatsiooniteenuseid osutavates äriühingutes.
Artikkel 3
Tulemuslikkuse hindamise asutus
1. Kui komisjon otsustab määrata tulemuslikkuse hindamise asutuse, mis aitab kaasa tulemuslikkuse kava rakendamisele, tuleks kõnealune asutus määrata ajavahemikuks, mis on kooskõlas võrdlusperioodidega. Komisjon nimetab tulemuslikkuse hindamise asutuse esimehe ja liikmed.
2. Tulemuslikkuse hindamise asutus on piisavalt pädev ja erapooletu, et täita iseseisvalt talle komisjoni määratud ülesandeid eelkõige kohaldatavates põhilistes tulemusvaldkondades.
3. Tulemuslikkuse hindamise asutus abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel eelkõige seoses järgmisega:
a)
tulemuslikkusalaste andmete kogumine, analüüsimine, kontrollimine ja levitamine;
b)
põhiliste tulemusvaldkondade kindlaksmääramine või kohandamine kooskõlas lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikus kindlaksmääratud põhiliste tulemusvaldkondadega vastavalt artikli 9 lõikele 1, ning asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine või kohandamine;
c)
asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine, et kõik põhilised tulemusvaldkonnad hõlmaksid võrgustiku funktsioonide ja aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust nii marsruudil osutatavate teenuste kui ka terminaliteenuste osas;
d)
kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine või läbivaatamine;
e)
artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemete väljatöötamine artiklis 19 sätestatud häiremehhanismide aktiveerimiseks;
f)
vastu võetud tulemuslikkuskavade, sealhulgas tulemuseesmärkide kooskõla hindamine kogu ELi hõlmavate eesmärkidega;
g)
vajaduse korral artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud häiretasemete kooskõla hindamine artikli 10 lõike 4 kohaste kogu ELi hõlmavate häiretasemetega;
h)
vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide läbivaadatud tulemuseesmärkide või nende võetud asjakohaste parandusmeetmete hindamine;
i)
aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse, sh investeeringute ja kapitalikulude jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine nii kohalikul kui ka ELi tasandil;
j)
võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine;
k)
Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimine, sealhulgas iga-aastaste aruannete koostamine ühtse taeva komiteele;
l)
tulemuseesmärkide saavutamise hindamine iga võrdlusperioodi lõpus eesmärgiga valmistada ette järgmine periood;
m)
võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuskava hindamine, milles muu hulgas käsitletakse kõnealuse kava kooskõla kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidega;
n)
hoolduse ja toe pakkumine sidusrühmadega konsulteerimise ajakava koordineerimisel seoses rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 9 lõike 1 kohaste tulemuslikkuse kavade ja konsulteerimiskohustusega.
4. Komisjoni taotluse korral annab tulemuslikkuse hindamise asutus tulemuslikkusega seotud küsimustes ad hoc teavet või esitab sellekohased aruanded.
5. Tulemuslikkuse hindamise asutus võib kava parandamiseks komisjoni teavitada ja esitada talle asjakohaseid soovitusi.
6. Suhetes riiklike järelevalveasutustega tuleb silmas pidada järgmist:
a)
Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimiseks kogub tulemuslikkuse hindamise asutus riiklikelt järelevalveasutustelt vajalikku teavet tulemuslikkuse kavade kohta;
b)
riiklike järelevalveasutuste taotluse korral abistab tulemuslikkuse hindamise asutus neid ja esitab neile tulemuslikkuse küsimustes sõltumatuid seisukohti, näiteks faktilisi võrdlusi aeronavigatsiooniteenuste selliste osutajate vahel, kes tegutsevad samaväärses keskkonnas (võrdlusuuringud), analüüse tulemusmuutuste kohta viimase viie aasta jooksul, või tulevikku suunatud prognooside analüüse;
c)
riiklikud järelevalveasutused võivad paluda tulemuslikkuse hindamise asutuselt abi soovituslike väärtuste vahemike kindlaksmääramisel, võttes arvesse kogu ELi hõlmavaid eesmärke. Need väärtused peavad olema kättesaadavad riiklikele järelevalveasutustele, aeronavigatsiooniteenuste osutajatele, lennujaama käitajatele ja õhuruumi kasutajatele.
7. Selleks et tagada kooskõla määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt seatud ja rakendatud eesmärkide ja standarditega, teeb tulemuslikkuse hindamise asutus vastavalt vajadusele koostööd Euroopa Lennundusohutusametiga (EASA) lõikes 3 osutatud ohutusülesannete täitmisel.
8. Selleks et jälgida Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldist tulemuslikkust, töötab tulemuslikkuse hindamise asutus koos aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite ning lennuettevõtjatega välja asjakohase töökorra.
Artikkel 4
Riiklikud järelevalveasutused
1. Riiklikud järelevalveasutused vastutavad tulemuslikkuse kavade väljatöötamise, tulemuslikkuse järelevalve ning tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide jälgimise eest. Nende ülesannete täitmisel peavad nad tegutsema erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt.
2. Liikmesriigid tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on kõigis põhilistes tulemusvaldkondades olemas vajalikud vahendid ja suutlikkus või juurdepääs vajalikele vahenditele ja suutlikkusele, et täita käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid, ning et neil on kontrollimisvolitused, et täita artiklis 20 osutatud ülesandeid.
3. Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik järelevalveasutus, teavitab ta komisjoni, missugune riiklik järelevalveasutus vastutab käesoleva määruse rakendamise koordineerimise eest riigis.
Artikkel 5
Funktsionaalsed õhuruumiosad
1. Liikmesriigid kehtestavad tulemuslikkuse kavad funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil.
2. Lõikes 1 osutatud kohustuse täitmiseks teevad liikmesriigid järgmist:
a)
tagavad, et tulemuslikkuse kava vastab II lisas esitatud vormile;
b)
teavitavad komisjoni sellest, missugune riiklik järelevalveasutus või organ vastutab funktsionaalse õhuruumiosa sisese koordineerimise ja komisjoniga suhtlemise eest tulemuslikkuse kava rakendamise küsimustes;
c)
võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada järgmine:
i)
vastavalt punkti e ja I lisa sätetele seatakse igale põhilisele tulemusnäitajale üks konkreetne eesmärk;
ii)
läbipaistvuse tagamiseks peavad tulemuslikkuse kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumis tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust asjaomase õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil;
iii)
kui eesmärke ei täideta, määratakse võrdlusperioodi jooksul kindlaks määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed ja kohaldataks neid. Selleks kasutatakse iga-aastaseid tulemuslikkuse kava väärtusi;
d)
vastutavad kohalikul tasandil, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa tasandil, riigi tasandil või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandil seatud tulemuseesmärkide kindlaksmääramise ja saavutamise eest;
e)
kui ühtki ühist marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda ei ole rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 4 tähenduses kehtestatud ja seepärast on kulutõhususeesmärgid seatud rohkem kui ühele asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvale navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnale, koondatakse kõnealused kulutõhususeesmärgid üheks marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes kohaldatavaks liiteesmärgiks ning teavitamise eesmärgil edastatakse üldväärtus, mis kajastab funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kulutõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutusi.
f)
kui võrdlusperioodil muudetakse navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda, näidatakse, et kõnealune muudatus võimaldab endiselt täita asjaomaseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärke;
g)
tagavad, et tulemuslikkuse kava on vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõikele 6 ja määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklile 7 kooskõlas käesoleva määruse reguleerimisalaga.
Artikkel 6
Võrgustiku haldusasutus
Võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas määruse (EÜ) nr 551/2004 (14) artikliga 6 ja komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3, täidab järgmisi tulemuslikkuse kavaga seotud ülesandeid:
a)
toetab komisjoni, esitades asjakohaseid andmeid kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ettevalmistamiseks enne võrdlusperioodi ning nende täitmise jälgimiseks võrdlusperioodi jooksul. Eelkõige juhib võrgustiku haldusasutus komisjoni tähelepanu tegevuse tulemuslikkuse suurele ja püsivale vähenemisele;
b)
tagab artikli 21 lõike 5 kohaselt komisjonile juurdepääsu kõikidele V lisas loetletud andmetele;
c)
toetab funktsionaalseid õhuruumiosi ning asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid tulemuseesmärkide täitmisel võrdlusperioodi jooksul, tagades kooskõla tulemuslikkuse kavade, võrgustiku strateegilise kava ja võrgustiku operatiivkava vahel;
d)
koostab vastavalt määruse (EL) nr 677/2011 artikli 5 lõikele 1 ja artikli 16 lõike 1 punktile a tulemuslikkuse kava, võrgustiku tulemuslikkuse kava, mis esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud enne iga võrdlusperioodi algust ja mille komisjon enne iga võrdlusperioodi algust peab vastu võtma. Kõnealune tulemuslikkuse kava on avalik ning sisaldab järgmist:
i)
kõikide põhiliste tulemusvaldkondade ja asjaomaste tulemusnäitajate tulemuseesmärgid, mis on kooskõlas asjaomaseks võrdlusperioodiks kehtestatud kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mille jälgimiseks kasutatakse tulemusnäitajate iga-aastaseid väärtusi;
ii)
eesmärkide täitmiseks koostatud tegevuskavade kirjeldus;
iii)
vajaduse või komisjoni otsuse korral täiendavad põhilised tulemusnäitajaid ja tulemuseesmärgid.
Artikkel 7
Tegevuse koordineerimine Euroopa Lennundusohutusametiga (EASA)
Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 13a kohaldamisel ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 216/2008 koordineerivad liikmesriigid ja komisjon vajaduse korral oma tegevust EASAga, et tagada järgmiste aspektide nõuetekohane käsitlemine:
a)
tulemuslikkuse kavaga seotud ohutusaspektid, sealhulgas põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine, läbivaatamine ja rakendamine ning pärast häiremehhanismi aktiveerimist ettepanekute tegemine asjakohaste meetmete võtmiseks;
b)
põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja eesmärkide kooskõla Euroopa lennuohutusprogrammiga.
Artikkel 8
Võrdlusperioodi pikkus
1. Esimene tulemuslikkuse kava võrdlusperiood hõlmab kalendriaastaid 2012-2014 (kaasa arvatud). Teine võrdlusperiood hõlmab kalendriaastaid 2015-2019 (kaasa arvatud). Järgmiste võrdlusperioodide pikkuseks on viis kalendriaastat, kui käesoleva määruse muutmisega ei otsustata teisiti.
2. Sama võrdlusperioodi kohaldatakse kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ning tulemuslikkuse kavade ja eesmärkide suhtes.
Artikkel 9
Põhilised tulemusvaldkonnad ja -näitajad
1. Eesmärkide seadmisel teeb komisjon määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras otsuse teiste põhiliste tulemusvaldkondade võimaliku lisamise ja kohandamise kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõike 4 punktile b.
2. Eesmärkide seadmisel vastab igale põhilisele tulemusvaldkonnale üks või piiratud arv põhilisi tulemusnäitajaid. Aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse hindamisel võetakse arvesse iga põhilise tulemusnäitaja siduvaid eesmärke.
3. I lisa 1. jaos sätestatakse iga põhilise tulemusvaldkonna jaoks eesmärkide seadmisel kasutatavad põhilised tulemusnäitajad ja ELi tasandi tulemusnäitajad.
4. I lisa 2. jaos sätestatakse kohalike eesmärkide seadmisel kasutatavad kohalikud põhilised tulemusnäitajad ja tulemuseesmärkide seadmisel kasutatavad kohalikud tulemusnäitajad. Kohaliku tasandi mõiste, mis hõlmab funktsionaalse õhuruumiosa, siseriiklikku või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandit, on kindlaks määratud I lisa 2. jaos.
5. Põhilisi tulemusnäitajaid võrdlusperioodi jooksul ei muudeta. Muudatused võib vastu võtta käesoleva määruse muutmise kaudu vähemalt kuus kuud enne kogu ELi hõlmavate uute tulemuseesmärkide vastuvõtmist.
6. Liikmesriigid võivad otsustada, et nad kehtestavad lisaks käesolevas artiklis osutatud ja I lisa 2. jaos sätestatud põhilistele tulemusvaldkondadele ja -näitajatele täiendavad tulemusnäitajad ja nendega seotud eesmärgid, mida kasutatakse tulemuslikkuse jälgimiseks ja/või osana tulemuslikkuse kavast. Kõnealused täiendavad näitajad ja eesmärgid peavad toetama kogu ELi hõlmavate eesmärkide ja nendest tulenevalt riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi eesmärkide saavutamist. Kõnealused täiendavad näitajad ja eesmärgid võivad näiteks sisaldada ja kirjeldada tulemuslikkuse kava tsiviil-sõjalist või meteoroloogilist mõõdet ning neile võib lisada asjakohaseid stimuleerimiskavasid.
7. Selleks et lihtsustada (põhiliste) ohutusalaste tulemusnäitajate rakendamist, võtab EASA pärast tulemuslikkuse hindamise asutusega konsulteerimist enne teise võrdlusperioodi algust määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 52 sätestatud korras vastu nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid ja juhismaterjalid.
II PEATÜKK
TULEMUSLIKKUSE KAVADE ETTEVALMISTAMINE
Artikkel 10
Kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid
1. Komisjon võtab kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid vastu kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 osutatud menetlusega, võttes arvesse võrgustiku haldusasutuse ja riiklike järelevalveasutuste asjakohaseid andmeid ja olles konsulteerinud tulemuslikkuse kava ohutusaspektide suhtes kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud sidusrühmadega, teiste asjaomaste organisatsioonidega ja Euroopa Lennundusohutusametiga.
2. Euroopa Komisjon esitab kogu ELi hõlmavad eesmärgid vastavalt artikli 9 lõikele 3 hiljemalt viisteist kuud enne võrdlusperioodi algust ja need võetakse vastu hiljemalt kaksteist kuud enne võrdlusperioodi algust.
3. Kogu ELi hõlmavate eesmärkide seadmist I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhilise tulemusnäitaja jaoks alustatakse alates teise võrdlusperioodi kolmandast aastast komisjoni otsuse alusel, järgides lõikes 1 osutatud menetlust.
4. Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmise käigus määrab komisjon kindlaks häiretaseme(d), mille ületamisel võidakse aktiveerida artiklis 19 osutatud häiremehhanismid.
5. Komisjon põhjendab kõiki kogu ELi hõlmavaid tulemuseesmärke, kirjeldades kõnealuste eesmärkide seadmisel kasutatud eeldusi ja põhjendusi, näiteks seda, kuidas kasutati võrgustiku haldusasutustelt ja riiklikelt järelevalveasutustelt saadud andmeid ja muid faktilisi andmeid, lennuliiklusprognoose ja selliste aeronavigatsiooniteenuseid osutavate rühmade või funktsionaalsete õhuruumiosade koosseise, millel on sarnane kasutus- ja majanduskeskkond.
Artikkel 11
Tulemuslikkuse kavade koostamine
1. Riiklikud järelevalveasutused koostavad funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil tulemuslikkuse kavad, mis sisaldavad eesmärke, mis on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ja IV lisas esitatud hindamiskriteeriumidega.
Ilma et see piiraks II lisas esitatud vormi kasutamist, võib tulemuslikkuse kava sisaldada eri osi kohaliku tasandi, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa, riigi või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandi kohta.
2. Selleks et toetada tulemuslikkuse kavade ettevalmistamist, tagavad riiklikud järelevalveasutused järgmise:
a)
aeronavigatsiooniteenuste osutajad esitavad riiklikele järelevalveasutustele oma äriplaani;
b)
tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkidega seoses konsulteeritakse sidusrühmadega määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 10 kohaselt. Sidusrühmadele edastatakse piisav teave vähemalt kolm nädalat enne konsultatiivkohtumist.
3. Tulemuslikkuse kavad sisaldavad eelkõige järgmist:
a)
teenuseühikutes väljendatud lennuliiklusprognoosid, mis esitatakse igal võrdlusperioodi aastal nii funktsionaalse õhuruumiosa tasandi kui ka kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvate navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta, ja kasutatud arvandmete põhjendus;
b)
igal võrdlusperioodi aastal ja kõikide navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta esitatakse andmed määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b sätete kohaselt kindlaks määratud aeronavigatsiooniteenuste kulude kohta;
c)
kavandatavate investeeringute, sealhulgas tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute kirjeldus ning üksikasjalik kirjeldus nende asjakohasuse kohta seoses Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, võrgustiku strateegilise kavaga ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 osutatud ühisprojektidega. See kirjeldus peab kajastama funktsionaalse õhuruumiosa tasandil saadavat kasu ja koostoimet;
d)
iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on seatud kõikide põhiliste tulemusnäitajate kohta kogu võrdlusperioodiks, ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused;
e)
põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse arvestamine, mis muu hulgas hõlmab tulemuslikkuse kava mõju hindamist lennuohutuse seisukohalt ja riski vähendamise meetmeid ohutuse jätkuvaks tagamiseks;
f)
kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, milles käsitletakse õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamise eesmärgil, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjalise missiooni tulemuslikkust ja vajaduse korral ka tulemuslikkuse kava muude näitajate ja eesmärkidega kooskõlas olevaid asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke;
g)
kirjeldus ja põhjendus selle kohta, kuidas punktis d osutatud tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkusega ning aitavad kaasa nende saavutamisele;
h)
aeronavigatsiooniteenuste kõikide asjaomaste osutajate kindlaksmääramine ja nende konkreetne panus eesmärkide saavutamisse, mida läbipaistvuse eesmärgil kontrollitakse sobival tasandil kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii;
i)
selliste stimuleerivate meetmete kirjeldus, mida kohaldatakse aeronavigatsiooniteenuste asjaomaste osutajate suhtes, et soodustada eesmärkide saavutamist võrdlusperioodi jooksul;
j)
riiklike järelevalveasutuste poolt tulemuseesmärkide saavutamise jälgimiseks võetud meetmed;
k)
kirjeldus sidusrühmadega konsulteerimise tulemuste, sealhulgas osalejate tõstatatud küsimuste ja kokkulepitud meetmete kohta.
4. Tulemuslikkuse kava koostamisel järgitakse II lisas esitatud vormi ning see võib sisaldada täiendavaid näitajaid ja eesmärke, kui liikmesriigid on vastavalt artikli 9 lõikele 6 nii otsustanud.
5. Võrgustiku haldusasutus koostab võrgustiku tulemuslikkuse kava, mille eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mutatis mutandis ka IV lisas sätestatud hindamiskriteeriumidega.
6. Võrgustiku tulemuslikkuse kava väljatöötamiseks teeb võrgustiku haldusasutus järgmist:
a)
tagab komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikli 14 kohase konsulteerimise;
b)
kasutab III lisas sätestatud vormi.
Artikkel 12
Stimuleerimiskavad
1. Liikmesriikides tulemuslikkuse kava raames kohaldatavad stimuleerimiskavad on kooskõlas järgmiste üldpõhimõtetega:
a)
need on tulemuslikud, proportsionaalsed ning neid ei muudeta võrdlusperioodi jooksul;
b)
neid rakendatakse mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et toetada teenuste tulemuslikumat osutamist;
c)
need on osa regulatiivsest keskkonnast, millega kõik sidusrühmad on ex ante tuttavad, ja neid kohaldatakse kogu võrdlusperioodi jooksul;
d)
need suunavad isikute käitumist seoses eesmärkide seadmisega, et saavutada kõrge tulemustase ja täita asjaomased eesmärgid.
2. Kulutõhususeesmärkide saavutamist stimuleeritakse rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklite 13 ja 14 asjakohastele sätetele. Kõnealused stiimulid sisaldavad riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi riskijagamise mehhanismi.
3. Läbilaskevõime eesmärkide saavutamist stimuleeritakse rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 15 asjakohastele sätetele. Kõnealustele stiimulitele võib lisada muid liiki stiimuleid, näiteks riiklike järelevalveasutuste otsusega vastu võetud parandusmeetmete kavad, mis sisaldavad tähtaegu ja asjaomaseid meetmeid ning kus on arvesse võetud kohalikke olusid.
4. Keskkonnaeesmärkide saavutamist võib stimuleerida rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 15 asjakohastele sätetele. Kõnealustele stiimulitele võib lisada muid liiki stiimuleid, näiteks riiklike järelevalveasutuste otsusega vastu võetud parandusmeetmete kavad, mis sisaldavad tähtaegu ja asjaomaseid meetmeid ning milles on arvesse võetud kohalikke olusid.
5. Lisaks võivad liikmesriigid muuta kohalikul tasandil aeronavigatsioonitasusid vastavalt rakendusmäärus (EL) nr 391/2013 artikli 16 sätetele.
III PEATÜKK
TULEMUSLIKKUSE KAVADE VASTUVÕTMINE
Artikkel 13
Tulemuslikkuse kavade esialgne vastuvõtmine
Liikmesriigid võtavad riiklike järelevalveasutuste ettepanekul vastu siduvaid tulemuseesmärke sisaldavad tulemuslikkuse kavad ja edastavad need komisjonile hiljemalt kuus kuud enne võrdlusperioodi algust.
Artikkel 14
Tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide hindamine ja läbivaatamine
1. Komisjon hindab tulemuslikkuse kavasid, neis sisalduvaid eesmärke ning eelkõige nende kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega, piisavat panust kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja vastavust IV lisas esitatud kriteeriumidele, võttes nõuetekohaselt arvesse olukorra muutumist, mis võis toimuda kogu ELi hõlmavate eesmärkide vastuvõtmise kuupäeva ja tulemuslikkuse kava hindamise kuupäeva vahel. Kui eesmärgid on seatud kohalikul tasandil ega sisalda viidet kogu ELi hõlmavale tulemuseesmärgile, lähtutakse hindamisel IV lisas sätestatud kriteeriumidest.
2. Kui komisjon leiab, et tulemuslikkuse kava või selle osa ning tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, aitavad piisaval määral kaasa nende täitmisele ning vastavad kõikidele IV lisas sätestatud kriteeriumidele, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki (asjaomaseid liikmesriike) viie kuu jooksul pärast tulemuslikkuse kava kättesaamist.
3. Kui komisjon leiab, et tulemuslikkuse kava või selle osa ja mõned või kõik selles sisalduvad tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega aita piisaval määral kaasa nende saavutamisele ja/või ei ole kooskõlas ühe või mitme IV lisas sätestatud kriteeriumiga, annab ta viie kuu jooksul pärast tulemuslikkuse kava kättesaamist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlusega asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) välja soovituse võtta vastu läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja/või tulemuseesmärk või -eesmärgid. Kõnealune soovitus esitatakse pärast asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega) konsulteerimist ja selles määratakse üksikasjalikult kindlaks, milline tulemuslikkuse kava osa ja/või eesmärk (eesmärgid) tuleb läbi vaadata, ning põhjendatakse komisjoni hinnangut.
4. Sel juhul võtab asjaomane liikmesriik (võtavad asjaomased liikmesriigid) hiljemalt neli kuud pärast soovituse andmist vastu läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja/või tulemuseesmärgi(d), võttes arvesse komisjoni seisukohti ja nende eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid meetmeid, ning teavitab sellest komisjoni.
Artikkel 15
Läbivaadatud tulemuslikkuskavade ja eesmärkide hindamine ning parandusmeetmete vastuvõtmine
1. Komisjon hindab iga läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ning selles sisalduvaid tulemuseesmärke IV lisas sätestatud kriteeriumide alusel.
2. Kui komisjon leiab, et läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ning tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, aitavad piisaval määral kaasa nende saavutamisele ning vastavad kõikidele IV lisas sätestatud kriteeriumidele, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki (asjaomaseid liikmesriike) viie kuu jooksul pärast läbivaadatud tulemuslikkuskava kättesaamist.
3. Kui komisjon leiab, et läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja mõned või kõik selles sisalduvad tulemuseesmärgid ei ole ikka veel kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega ega aita piisaval määral kaasa nende saavutamisele ja/või ei ole ikka veel kooskõlas ühe või mitme IV lisas sätestatud kriteeriumiga, teeb ta viie kuu jooksul pärast läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa kättesaamist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 sätestatud menetlusega otsuse, et asjaomane liikmesriik peab (asjaomased liikmesriigid peavad) võtma parandusmeetmeid.
4. Kõnealuses otsuses määratakse IV lisas sätestatud kriteeriumide põhjal üksikasjalikult kindlaks, missugune tulemuslikkuse kava osa ja missugune tulemuseesmärk või missugused tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, ning põhjendatakse komisjoni hinnangut. Otsuses võib sätestada nende eesmärkidega seotud oodatava tulemuslikkustaseme, et võimaldada asjaomasel liikmesriigil (asjaomastel liikmesriikidel) võtta asjakohaseid parandusmeetmeid, samuti võib otsus sisaldada soovitusi selliste parandusmeetmete võtmiseks.
5. Kahe kuu jooksul pärast komisjoni otsust teavitatakse komisjoni asjaomases liikmesriigis (asjaomastes liikmesriikides) vastu võetud parandusmeetmetest ning elementidest, mis tõendavad nende meetmete kooskõla komisjoni otsusega.
Artikkel 16
Pärast võrdlusperioodi algust vastu võetud tulemuslikkuskavad või parandusmeetmed
Pärast võrdlusperioodi algust artiklites 14 ja 15 sätestatud korras vastu võetud tulemuslikkuskavasid ja tulemuseesmärke kohaldatakse tagasiulatuvalt alates võrdlusperioodi esimesest päevast.
Artikkel 17
Tulemuseesmärkide läbivaatamine
1. Komisjon võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 osutatud menetlusega teha otsuse kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamise kohta ja/või anda liikmesriigi taotluse korral loa ühe või mitme kohaliku tulemuseesmärgi läbivaatamiseks järgmistel juhtudel:
a)
kui artikli 18 lõikes 4 osutatud aruande kohaselt on tal olulisi tõendeid selle kohta, et esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, või
b)
võrdlusperioodi ajal artiklis 19 osutatud häiremehhanismide kohaldamise tõttu või
c)
pärast seda, kui komisjon on teinud artikli 10 lõike 3 kohase otsuse I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhiliste tulemusnäitaja kohta.
2. Kogu ELi hõlmavate eesmärkide läbivaatamise tulemusena võidakse muuta kehtivaid tulemuslikkuse kavasid. Sel juhul võib komisjon otsustada käesoleva määruse II ja III peatükis sätestatud ajakava asjakohaselt kohandada.
IV PEATÜKK
TULEMUSEESMÄRKIDE SAAVUTAMISE JÄLGIMINE
Artikkel 18
Pidev jälgimine ja aruandlus
1. Riiklikud järelevalveasutused ja komisjon jälgivad tulemuslikkuse kavade rakendamist. Selleks kasutatakse tulemuslikkuse kava iga-aastaseid väärtusi. Kui võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei täideta, peab asjaomane liikmesriik (peavad asjaomased liikmesriigid) olukorra lahendamiseks välja töötama parandusmeetmed ja neid kohaldama ning komisjoni kõnealustest parandusmeetmetest teavitama. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole olukorra lahendamiseks piisavad, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) viie kuu jooksul pärast parandusmeetmete kättesaamist, kohaldades määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlust, ja lisab ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks.
2. Kui komisjon märkab kohalikul või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil tulemuslikkuse suurt ja püsivat langust, mis mõjutab teiste ühtse Euroopa taeva osalisriikide õhuruumi ja/või kogu Euroopa õhuruumi, võib ta nõuda, et asjaomane liikmesriik töötaks (asjaomased liikmesriigid töötaksid) välja parandusmeetmed, mis aitavad saavutada tulemuslikkuse kavas seatud eesmärgid, kohaldaksid neid ja teavitaksid nendest komisjoni. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole olukorra lahendamiseks piisavad, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) viie kuu jooksul pärast parandusmeetmete kättesaamist, kohaldades määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlust, ja lisab ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks.
3. Komisjon jälgib, kuidas võrgustiku haldusasutus rakendab võrgustiku tulemuslikkuse kava. Selleks kasutatakse tulemuslikkuse kava iga-aastaseid väärtusi. Kui võrdlusperioodi jooksul tulemuseesmärke ei täideta, nõuab komisjon, et võrgustiku haldusasutus töötaks välja parandusmeetmed, mis aitavad saavutada võrgustiku tulemuslikkuse kavas seatud eesmärgid. Komisjon teavitab kõnealustest parandusmeetmetest riiklikke järelevalveasutusi või artikli 5 lõike 2 punktis b kindlaks määratud organeid.
4. Riiklikud järelevalveasutused või artikli 5 lõike 2 punktis b kindlaks määratud organid esitavad komisjonile tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide jälgimise aruande hiljemalt iga aasta 1. juuniks, või siis, kui tekib oht, et tulemuseesmärke ei saavutata. Aruannete aluseks on soovitused, mille komisjon töötab välja enne võrdlusperioodi algust. Komisjon esitab ühtse taeva komiteele vähemalt üks kord aastas aruande tulemuseesmärkide saavutamise kohta.
Artikkel 19
Häiremehhanismid
1. Kui tekib olukord, mis oli tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematu, mis on ületamatu ega allu liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgustiku haldusasutuse kontrollile, ja kui seetõttu jõutakse Euroopa Liidu tasandil ühe kalendriaasta jooksul artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemeni (häiretasemeteni), vaatab komisjon ühtse taeva komitee abil liikmesriikidega konsulteerides olukorra läbi ja teeb nelja kuu jooksul ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks. Kõnealused meetmed võivad sisaldada kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamist, millega kaasneb kohaline tulemuseesmärkide läbivaatamine.
2. Kui tekib olukord, mis oli tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematu, mis on ületamatu ega allu liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgustiku haldusasutuse kontrollile, ja kui seetõttu jõutakse Euroopa Liidu tasandil ühe kalendriaasta jooksul artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemeni (häiretasemeteni), vaatavad asjaomased riiklikud järelevalveasutused koostöös komisjoniga olukorra läbi ja teevad nelja kuu jooksul ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks. Need meetmed võivad hõlmata kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist.
3. Liikmesriigid võivad otsustada vastu võtta häiretasemed, mis erinevad artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemetest, et arvestada kohalikke olusid ja eripärasid. Sel juhul esitatakse need häiretasemed tulemuslikkuse kavades ja need peavad vastama artikli 10 lõike 4 alusel vastu võetud häiretasemetele. Selliseid kõrvalekaldeid põhjendatakse üksikasjalikult. Kõnealuste häiretasemete aktiveerimisel kohaldatakse lõikes 1 sätestatud menetlust.
4. Kui häiremehhanismide rakendamisega kaasneb tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamine, hõlbustab komisjon kõnealust läbivaatamist, kohandades vastavalt vajadusele ajakava kooskõlas II ja III peatükis sätestatud menetlusega.
Artikkel 20
Nõuetele vastavuse jälgimise hõlbustamine
1. Aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja võrgustiku haldusasutus hõlbustavad komisjoni, asjaomase riikliku järelevalveasutuse, riikliku järelevalveasutuse nimel tegutseva pädeva üksuse või vajaduse korral EASA tegevust kontrollide ja ülevaatuste, kaasa arvatud kohapealsete kontrollide tegemisel. Ilma et see piiraks riiklike järelevalveasutuste ja EASA järelevalvevolitusi, on volitatud isikutel õigus teha järgmist:
a)
kontrollida kõigi põhiliste tulemusvaldkondadega seotud asjakohaseid dokumente ja kõiki teisi materjale, mis on seotud tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide kehtestamisega;
b)
teha sellistest dokumentidest koopiaid või väljavõtteid;
c)
küsida kohapeal suulisi selgitusi.
2. Lõikes 1 osutatud kontrollimised ja ülevaatused toimuvad nendes liikmesriikides kehtiva korra kohaselt, mille territooriumil neid kavatsetakse teha.
3. Riiklikud järelevalveasutused jälgivad käesoleva määruse rakendamist ohutusalases tulemusvaldkonnas vastavalt komisjoni määruses (EL) nr 1034/2011 (15) sätestatud ohutusjärelevalvekorrale.
4. EASA jälgib kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 (16) artikli 24 lõikes 5 sätestatud töömeetoditega standardimiskontrollide käigus käesoleva määruse rakendamist liikmesriikides ohutusega seotud põhilises tulemusvaldkonnas.
V PEATÜKK
ÜHTSE EUROOPA TAEVA JAOKS AERONAVIGATSIOONITEENUSTE TULEMUSLIKKUSEGA SEOTUD TEABE KOGUMINE, KONTROLLIMINE, ANALÜÜSIMINE, HINDAMINE JA LEVITAMINE
Artikkel 21
Tulemuslikkuse hindamiseks vajalike andmete kogumine ja kontrollimine
1. Lisaks teiste Euroopa Liidu vahendite kaudu komisjoni poolt juba kogutud andmetele, mida samuti võib kasutada tulemuslikkuse hindamiseks, tagavad siseriiklikud asutused, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaama käitajad ja koordinaatorid ning lennuettevõtjad, et komisjonile esitatakse V lisas osutatud andmed kooskõlas selles lisas sätestatud nõuetega.
2. Siseriiklikud asutused võivad täielikult või osaliselt delegeerida või korraldada ümber ülesanded, mis on seotud andmete vahetamisega riiklike järelevalveasutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite vahel, et võtta arvesse kohalikke eripärasid ja olemasolevaid aruandluskanaleid.
3. Andmete esitajad võtavad vajalikke meetmeid, et tagada andmete kvaliteet, kontrollimine ja õigeaegne edastamine, kvaliteedikontrolle ja valideerimisprotsesse käsitlevate tõendite olemasolu, selgituste andmine andmete kvaliteediga seotud konkreetsetele komisjoni päringutele ning vajaduse korral andmete kvaliteedi parandamiseks koostatud tegevuskavade olemasolu. Andmed esitatakse tasuta ja vajaduse korral elektrooniliselt, kasutades komisjoni kindlaksmääratud vormi.
4. Komisjon hindab lõike 1 kohaselt edastatud andmete kvaliteeti ja kontrollib neid. Kui andmeid ei ole võimalik tulemuslikkuse hindamiseks nõuetekohaselt kasutada, võib komisjon koostöös liikmesriikidega ning eelkõige nende riiklike järelevalveasutustega võtta asjakohaseid meetmeid, et hinnata ja parandada andmete kvaliteeti.
5. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse lõikes 1 osutatud ja Eurocontrolile juba esitatud andmeid komisjonile esitatud andmetena. Kui andmeid ei ole veel Eurocontrolile esitatud, võtavad komisjon ja Eurocontrol vajalikud meetmed, et tagada nende andmete kättesaadavus komisjonile lõikes 3 kirjeldatud tingimustel.
6. Kui andmete suhtes kehtestatakse uusi olulisi nõudeid või on oodata ebapiisava kvaliteediga andmeid, teeb komisjon enne seda, kui käesoleva määruse muutmisega kehtestatakse uued nõutavad andmed, prooviuuringud, mida liikmesriigid või sidusrühmad teevad vabatahtlikult. Kõnealuseid prooviuuringuid tehakse selleks, et hinnata asjakohaste andmete kogumise otstarbekust, võttes arvesse asjaomaste andmete kättesaadavusest saadavat kasu, aga ka nende kogumise kulusid ja vastajate koormust.
Artikkel 22
Teabe levitamine
1. Komisjon levitab teavet määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 sätestatud eesmärkide saavutamise nimel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (17) eriti selle artikliga 4, ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 18.
2. Artikli 3 lõike 3 punktis a nimetatud teave on avalikult kättesaadav eelkõige elektrooniliselt. Selleks võtab komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse artikli 21 kohaldamise raames tulemuslikkuse hindamise eesmärgil kogutud andmete töötlemise, kaitse, konfidentsiaalsuse ja levitamisega seotud poliitikasuundumusi ning asjaomaseid intellektuaalomandi õigusi.
3. Artikli 18 lõike 4 kohased komisjoni aruanded tehakse avalikult kättesaadavaks ning asjakohased viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon võib otsustada anda asjaomastele isikutele korrapäraselt muud üldist teavet eelkõige elektroonilistelt.
4. Artiklis 10 osutatud kogu ELi hõlmavad eesmärgid ja viide III peatüki kohastele vastuvõetud tulemuslikkuse kavadele on avalikult kättesaadavad ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
5. Individuaalne juurdepääs konkreetsele teabele, näiteks kontrollitud andmetele ja statistikale, on tagatud andmeesitajale, kellega asjaomane teave ja tegevus on otseselt seotud.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 23
Erandid
Kui rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklis 3 sätestatud menetluse kohaselt tehakse kindlaks, et mõnede või kõikide terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste ja/või side-, navigatsiooni- või seireteenuste, lennunduse meteoroloogiateenuste ning aeronavigatsiooniteabe teenistuse teenuste suhtes kohaldatakse turutingimusi ning liikmesriik on kõnealuse määruse alusel otsustanud, et ta ei arvuta nende teenuste kindlaksmääratud kulusid, ei arvuta ega kehtesta terminali navigatsioonitasusid ega stimuleeri asjaomaseid teenuseid rahaliselt, ei kohaldata eespool nimetatud teenuste suhtes ka kulutõhususe eesmärki.
Artikkel 24
Edasikaebamine
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse alusel tehtud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud, et need vaadatakse korrapäraselt läbi ja/või et nende suhtes võib kohaldada edasikaebamismenetlust.
Artikkel 25
Kava läbivaatamine
Komisjon vaatab tulemuslikkuse kava läbi iga võrdlusperioodi lõpuks ning analüüsib eelkõige kõnealuse kava mõju, tulemuslikkust ja ulatust, võttes arvesse ICAO poolt kõnealuses valdkonnas tehtud tööd.
Artikkel 26
Määruse (EL) nr 677/2011 muutmine
Määrust (EL) nr 677/2011 muudetakse järgmiselt.
1)
Põhjendus 28 jäetakse välja.
2)
Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Oma pikaajalise tegevuse suunamiseks koostab võrgustiku haldusasutus võrgustiku strateegilise kava, mis on kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 8 sätestatud võrdlusperioodiga, ning täiustab ja rakendab seda (18).
3)
Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Võrgustiku strateegilist kava ajakohastatakse korrapäraselt vähemalt 12 kuud enne iga võrdlusperioodi algust.”
4)
Artikli 20 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Võrgustiku haldusasutus esitab komisjonile ja ametile igal aastal aruande oma ülesannete täitmiseks võetud meetmete kohta. Aruandes käsitletakse üksikuid võrgustiku funktsioone, aga ka kogu võrgustiku olukorda ning see on tihedalt seotud võrgustiku strateegilise kava, võrgustiku operatiivkava ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 6 punktis d osutatud võrgustiku tulemuslikkuse kava sisuga. Komisjon teavitab aruandest ühtse taeva komiteed.”
5)
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
VÕRGUSTIKU STRATEEGILISE KAVA VORM
Võrgustiku strateegilise kava ülesehitus on järgmine:
1. SISSEJUHATUS
1.1.
Võrgustiku strateegilise kava ulatus (geograafiline ja ajaline)
1.2.
Kava ettevalmistamise ja kinnitamise menetlus
2. ÜLDINE KONTEKST JA NÕUDED
2.1.
Võrgustiku praeguse ja kavandatava olukorra, sealhulgas Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamise (ERND), lennuliiklusvoo juhtimise (ATFM), lennujaamade ja piiratud ressursside kirjeldus
2.2.
Kava ajalise kestusega seotud probleemid ja võimalused (sealhulgas prognoositud nõudlus lennuliikluse järele ja ülemaailmsed arengusuundumused)
2.3.
Tulemuseesmärgid ja ärivajadused vastavalt eri sidusrühmade väljendatud vajadustele ja kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele
3. STRATEEGILINE NÄGEMUS
3.1.
Võrgustiku strateegilise arengu ning tulemuseesmärkide ja ärivajaduste eduka täitmise kirjeldus
3.2.
Kooskõla tulemuslikkuse kavaga
3.3.
Kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga
4. STRATEEGILISED EESMÄRGID
4.1.
Võrgustiku strateegiliste eesmärkide kirjeldus:
a)
mis muu hulgas hõlmab operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega tehtavat koostööd käsitlevaid küsimusi, täpsustades sidusrühmade rolli ja vastutust;
b)
milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid vastavad vajadustele;
c)
milles määratakse kindlaks, kuidas nende eesmärkide täitmist mõõdetakse;
d)
milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid mõjutavad lennundussektorit ja muid asjaomaseid valdkondi.
5. STRATEEGILINE KAVANDAMINE
5.1.
Lühikese ja keskpika perioodi kavandamise kirjeldus:
a)
iga strateegilise eesmärgi prioriteedid;
b)
iga strateegilise eesmärgi rakendamiseks vajaliku tehnoloogia kasutuselevõtt ja selle mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, asjaomased kulud ja eelised ning ka vajalik juhtimine, ressursid ja reguleerimine;
c)
operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende rollid ja vastutusalad;
d)
võrgustiku haldusasutuse kokkulepitud osalemistasand kava iga elemendi rakendamise toetamisel iga individuaalse funktsiooni puhul.
5.2.
Pikaajalise kavandamise kirjeldus:
a)
iga strateegilise eesmärgi saavutamiseks vajalik tehnoloogia ning vastavad teadus- ja arendustegevuse aspektid ja nende mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, ärimudel, nõuetekohane juhtimine ja reguleerimine ning asjaomaste investeeringute ohutusalased ja majanduslikud põhjendused;
b)
operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende roll ja vastutusala.
6. RISKIANALÜÜS
6.1.
Kava rakendamisega seotud riskide kirjeldus
6.2.
Jälgimisprotsessi kirjeldus (sealhulgas võimalikud kõrvalekalded esialgsetest eesmärkidest)
7. SOOVITUSED
7.1.
Selliste meetmete kindlakstegemine, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid kava rakendamise toetamiseks võtma”
Artikkel 27
Jõustumine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates artiklis 8 kindlaksmääratud teisest võrdlusperioodist ning kõnealuse võrdlusperioodi ajal. Selleks et luua tulemuslikkuse kava kohaldamise raames tingimused kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmiseks enne teise võrdlusperioodi algust, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 2, ning et tagada tulemuslikkuse kavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine kooskõlas käesoleva määrusega, kohaldatakse artikli 1 lõikeid 3 ja 4, artikli 3 lõike 3 alapunkte i ja n, artikleid 5 ja 6, artikli 9 lõikeid 3 ja 4, artiklit 26 ja II ning III peatükki ning I, II, III, IV ja V lisa alates käesoleva määruse jõustumisest.
Artikkel 28
Kehtetuks tunnistamine
Komisjoni määrus (EL) nr 691/2010, komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustust rakendada tulemuslikkuse kava artiklis 8 kindlaksmääratud esimese võrdlusperioodi jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 3. mai 2013