NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2014
ze dne 23. července 2014
o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3) byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
(2)
Po haváriích v unijních vodách, zejména haváriích ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“, pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 724/2004 (4), které změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 (5), kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly týkajícími se zasahování při znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo služby poskytované agenturou i na státy, které žádají o členství v Unii, a na partnerské země evropského sousedství.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 (6) zavedlo víceleté financování činností agentury v oblasti zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2013.
(5)
Vzhledem k potenciálně zničujícímu ekologickému dopadu a rozsáhlým ekonomickým nákladům v případě událostí, jež mají za následek znečištění, jakož i k možnému sociálně ekonomickému dopadu těchto událostí na jiná odvětví, jako je cestovní ruch a rybolov, je třeba, aby měla agentura dostatečné prostředky pro plnění svěřených úkolů v souvislosti se zasahováním při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto úkoly jsou důležité při předcházení dalším škodám peněžní i nepeněžní povahy.
(6)
Za účelem provádění úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování při něm přijala správní rada agentury dne 22. října 2004 akční plán připravenosti na znečištění ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je optimální využití finančních zdrojů, které má agentura k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
(7)
Měly by se zohlednit stávající dohody o náhodném znečištění, které usnadňují vzájemnou pomoc a spolupráci mezi členskými státy v této oblasti, jakož i příslušné mezinárodní úmluvy a dohody o ochraně evropských námořních oblastí před událostmi, jež mají za následek znečištění moře, jež stranám ukládají, aby přijaly veškerá vhodná opatření umožňující připravit se na znečištění ropou a zasáhnout při něm.
(8)
Činnost agentury v oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezují akční plány, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a koordinací, a to i pokud jde o znečištění moře nebezpečnými a škodlivými látkami. Tato činnost souvisí především s operační pomocí postiženým členským státům nebo třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií (dále jen „postižené státy“), a to poskytováním - na požádání - dalších zásahových plavidel pro boj se znečištěním ropou z lodí a znečištěním moře ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
(9)
Činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění by měly být v souladu se stávajícími ujednáním o spolupráci, která stanoví vzájemnou pomoc v případě události, jež má za následek znečištění moře. Unie přistoupila k různým regionálním organizacím a chystá se přistoupit k dalším regionálním organizacím.
(10)
Činnost agentury by měla být koordinována s činnostmi podle dvoustranných a regionálních dohod, jichž je Unie stranou. V případě události, jež má za následek znečištění moře, by agentura měla pomoci postiženým státům, do jejichž pravomoci spadá provádění čistících prací.
(11)
Agentura by měla hrát aktivní úlohu v udržování a dalším rozvíjení evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace lodí nebo zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, které jsou za něj odpovědné, například v případě vypouštění ropy z lodí a provozních úniků a náhodných úniků z plošin pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto služby by měly zlepšit dostupnost údajů a účinnost a včasnost zásahů při znečištění.
(12)
Dodatečné prostředky, které má agentura postiženým státům poskytnout, by měly být dány k dispozici prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (7).
(13)
Informace o veřejných a soukromých mechanismech pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacitách pro zásahy v jednotlivých regionech Unie by členské státy měly poskytovat prostřednictvím společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události (CECIS), zřízeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8), je-li pro tento účel k dispozici.
(14)
S cílem zvýšit účinnost operační pomoci agentury, aby se mandát agentury pro zásahy v případě znečištění rozšířil na třetí země mající společné regionální moře s Unií, by měla agentura vyvinout veškeré úsilí, aby povzbudila tyto třetí země ke sdílení informací a spolupráci na udržování seznamu mechanismů pro zásahy a souvisejících kapacit pro zásahy agenturou.
(15)
Za účelem zlepšení účinnosti činností, jimiž agentura reaguje na znečištění, by měly členské státy s agenturou sdílet vědecké studie, které případně provedly, o účincích chemických látek používaných jako dispergační činidla, jež mohou mít pro tyto činnosti význam.
(16)
Aby bylo zajištěno důkladné provádění akčních plánů agentury, měla by agentura mít k dispozici funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své operační pomoci poskytované postiženým státům.
(17)
Je proto třeba poskytnout finanční záruky pro financování úkolů svěřených agentuře v oblasti zasahování při znečištění a souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše víceletého závazku by měla zohledňovat rozšíření působnosti agentury s ohledem na zásahy v případě znečištění, ale rovněž to, že je třeba, aby agentura zvýšila účinnost využívání přidělených prostředků v souvislosti s rozpočtovými omezeními. Výši ročních příspěvků Unie by měly stanovit Evropský parlament a Rada v rámci ročního rozpočtového procesu. Je obzvláště důležité, aby Komise v polovině období zhodnotila schopnosti agentury plnit své povinnosti v oblasti zásahů při znečištění moří z plavidel a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu účelně a nákladově efektivně.
(18)
Částky, které je třeba vyčlenit na financování zásahů při znečištění, by se v souladu s víceletým finančním rámcem stanoveným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (dále jen „víceletý finanční rámec“) (9) měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
(19)
Podpora, kterou agentura poskytuje státům, které žádají o členství v Unii, a partnerským zemím evropského sousedství, by měla být financována ze stávajících programů Unie pro tyto státy a země, a neměla by tedy být součástí víceletého financování agentury.
(20)
K zajištění optimálního rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých změn týkajících se zasahování při znečištění z lodí je nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám přizpůsobit.
(21)
V souladu s nařízením (ES) č. 1406/2002 by agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o plnění víceletého financování agentury,
(22)
Je vhodné zajistit kontinuitu podpory financování činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by toto nařízení mělo být použitelné od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví podrobná pravidla pro finanční příspěvek Unie do rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem provádění úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES) č. 1406/2002.
2. Činnostmi agentury v oblasti zasahování při znečištění není dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„ropou“ ropné látky v jakékoli podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990, kterou přijala Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
„nebezpečnými a škodlivými látkami“ všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v mořském prostředí, pravděpodobné, že budou představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000, který přijala IMO;
c)
„zařízením pro těžbu ropy nebo plynu“ stacionární, pevně ukotvené nebo pohyblivé zařízení nebo soubor zařízení, která jsou vzájemně trvale propojena mosty nebo jinými konstrukcemi, jež jsou používány k činnostem v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři nebo v souvislosti s těmito činnostmi; mezi zařízení pro těžbu ropy nebo plynu patří mobilní vrtné jednotky na moři pouze v případě, že jsou v mořských vodách ukotveny za účelem provádění vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s činnostmi v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři, a rovněž infrastruktura a zařízení používané pro přepravu ropy a plynu na pobřeží a do pobřežních terminálů.
Článek 3
Oblast působnosti
Agentuře se poskytne finanční příspěvek Unie podle článku 1 na financování činností v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, uvedených v podrobném plánu činnosti vytvořeném v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1406/2002, a zejména činností týkajících se:
a)
operační pomoci a podpory s dodatečnými prostředky, jako jsou například pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění, družicové snímkování a zařízení, zásahů při znečištění prováděných na žádost postižených států v souladu s čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1406/2002 v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře z lodí nebo ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu;
b)
spolupráce a koordinace a poskytování technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci příslušných činností mechanismu civilní ochrany Unie, IMO a příslušných regionálních organizací;
c)
informací, zejména shromažďování, analýzy a šíření osvědčených postupů, odborných znalostí, technik a inovací v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
Článek 4
Financování z prostředků Unie
1. V mezích víceletého finančního rámce obdrží agentura nezbytné prostředky, aby mohla účelně a nákladově efektivně plnit své povinnosti v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Finanční krytí na provádění úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
3. Roční položky určí Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno nezbytné financování operační pomoci členským státům podle čl. 3 písm. a).
Článek 5
Sledování stávajících kapacit
1. Pro účely stanovení požadavků na poskytování operační pomoci agenturou a zvýšení účinnosti této pomoci, například v podobě plavidel na odstraňování znečištění doplňujících kapacity členských států, udržuje agentura seznam veřejných a případně soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
2. Agentura udržuje tento seznam na základě informací poskytovaných členskými státy. Při udržování tohoto seznamu se agentura zaměřuje na získávání informací o mechanismech pro zásahy při znečištění a s nimi souvisejících kapacitách pro zásahy od třetích zemí majících společné regionální moře s Unií.
3. Správní rada agentury tento seznam a další příslušné informace mající význam pro cíle v oblasti zasahování při znečištění stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 1406/2002, jako jsou informace obsažené v posouzeních rizik a vědeckých studiích o účinku chemických látek používaných jako dispergační činidla, zohlední předtím, než v rámci ročních pracovních programů agentury rozhodne o činnostech agentury v oblasti zásahů při znečištění. Agentura věnuje v této souvislosti zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
Článek 6
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise i agentura zajistí, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, a to účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a uložením účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12).
2. U činností Unie financovaných podle tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty jí spravované.
3. Komise a agentura v rámci svých oblastí působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší hodnoty.
Článek 7
Hodnocení v polovině období
1. Do 31. prosince 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Tato zpráva, jejímž vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.
2. Komise v této zprávě předloží hodnocení schopnosti agentury plnit své povinnosti účelně a nákladově efektivně. Na období 2018-2020 a na základě posouzení a zohlednění potřeb agentury pro plnění jejích úkolů Komise případně navrhne vhodnou úpravu, a to nejvýše o 8 % finančních prostředků přidělených agentuře na víceleté období na plnění úkolů uvedených v článku 3. Možná úprava musí zůstat v mezích víceletého finančního rámce a nesmějí jí být dotčeny roční rozpočtové procesy ani nadcházející přezkum víceletého finančního rámce.
3. Tato zpráva obsahuje informace o tom, jaké případné sociálně ekonomické, ekologické a finanční přínosy skýtá připravenost agentury zasahovat při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
4. Na základě této zprávy může dále Komise případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, včetně znečištění ropou nebo nebezpečnými a škodlivými látkami, a rovněž případné změny nástrojů, jimiž se zřizují regionální organizace, jejichž činnosti jsou pokryty činnostmi agentury s ohledem na zasahování při znečištění a k nimž Unie přistoupila.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. července 2014.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 911/2014,
23. juuli 2014,
laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (3) asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 724/2004, (4) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja reostustõrje valdkonnas vastusena liidu vetes toimunud õnnetustele, eelkõige õnnetustele naftatankeritega Erika ja Prestige.
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 100/2013, (5) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje vallas ning laiendati ameti teenuseid liiduga ühinemist taotlevatele riikidele ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2038/2006 (6) kehtestati ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastane rahastamine, mis lõppes 31. detsembril 2013.
(5)
Kuna reostusjuhtumitega võivad kaasneda laastav keskkonnamõju ja äärmiselt suured majanduslikud kulud, samuti sotsiaalmajanduslik mõju teistele sektoritele, näiteks turismile ja kalandusele, tuleks ametit piisavalt rahastada, et amet saaks täita talle määratud ülesandeid laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje vallas. Need ülesanded on olulised, et ennetada edasist rahalist ja mitterahalist kahju.
(6)
Laevade põhjustatud reostuse vältimiseks ja reostustõrjeks seatud ülesannete täitmiseks võttis ameti haldusnõukogu 22. oktoobril 2004 vastu tegevuskava naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kohta, millega määratakse kindlaks ameti naftareostusevastased meetmed ja milles seatakse eesmärgiks ametile eraldatavate rahaliste vahendite optimaalne kasutamine. 12. juunil 2007 võttis haldusnõukogu vastu ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava. Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 15 kohaselt ajakohastatakse mõlemat tegevuskava igal aastal ameti iga-aastase tööprogrammi raames.
(7)
Arvesse tuleks võtta olemasolevaid kokkuleppeid juhusliku reostuse kohta, mis hõlbustavad liikmesriikide vastastikust abi ja koostööd selles valdkonnas, samuti asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone ja kokkuleppeid, mis käsitlevad Euroopa merepiirkondade kaitsmist reostusjuhtumite vastu, mille puhul on vaja võtta kõik asjakohased meetmed naftareostuseks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks.
(8)
Ameti tegevuskavades määratud reostustõrjealane tegevus on seotud teavituse, koostöö ja koordineerimisega, sealhulgas ohtlike ja kahjulike ainete põhjustatud merereostuse puhul. Eelkõige seisneb kõnealune tegevus operatiivabi andmises asjaomastele liikmesriikidele või liiduga merepiirkonda jagavatele kolmandatele riikidele (edaspidi „asjaomased riigid”), andes taotluse korral nende käsutusse täiendavaid reostustõrjelaevu laevade põhjustatud naftareostuse ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjeks. Amet peaks erilist tähelepanu pöörama piirkondadele, mida peetakse kõige ohustatumaks, jätmata kõrvale ühtegi muud abivajavat piirkonda.
(9)
Ameti reostustõrjealane tegevus peaks kokku sobima olemasoleva koostöökorraga vastastikuse abi andmiseks merereostuse korral. Liit on juba ühinenud mitme piirkondliku organisatsiooniga ning valmistab ette ühinemist veel muude piirkondlike organisatsioonidega.
(10)
Ameti tegevus tuleks kooskõlastada nendes kahepoolsetes ja piirkondlikes lepingutes ette nähtud tegevustega, mille osaline on liit. Merereostuse korral peaks amet abistama asjaomaseid riike, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse.
(11)
Amet peaks mängima aktiivset rolli Euroopa satelliidipõhise õlireostuse jälgimissüsteemi (CleanSeaNeti) haldamisel ja edasiarendamisel seireks, reostuse kiireks avastamiseks ja selle põhjustanud laevade või nafta- ja gaasirajatiste tuvastamiseks näiteks laevade poolt nafta merre heitmise ning avamereplatvormide tegevusest tuleneva merrejuhtimise ja juhuslike lekete puhul. Kõnealune teenus peaks parandama andmete kättesaadavust ning reostustõrje tulemuslikkust ja õigeaegsust.
(12)
Ameti poolt asjaomastele riikidele täiendavate vahendite eraldamine peaks toimuma liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (7).
(13)
Teave avaliku ja erasektori reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside kohta liidu eri piirkondades tuleks liikmesriikide poolt kättesaadavaks teha nõukogu otsusega 2007/779/EÜ, Euratom (8) loodud ühise hädaolukordade side- ja infosüsteemi (CECIS) kaudu, kui seda süsteemi saab selleks kasutada.
(14)
Et muuta ameti operatiivabi tõhusamaks seoses ameti reostustõrje volituste laiendamisega liiduga merepiirkonda jagavatele kolmandatele riikidele, peaks amet igati püüdma ergutada kõnealuseid kolmandaid riike jagama teavet ning tegema koostööd ameti poolt nimekirja pidamises reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside kohta.
(15)
Et parandada ameti reostustõrjealase tegevuse tulemuslikkust, peaksid liikmesriigid jagama ametiga teadusuuringuid, mida nad on läbi viinud dispergentidena kasutatavate kemikaalide mõju kohta ja mis võivad olla olulised selle tegevuse jaoks.
(16)
Ameti tegevuskavade täieliku rakendamise kindlustamiseks tuleks ametile tagada elujõuline ja kulutõhus rahastamissüsteem, eelkõige operatiivabi andmiseks asjaomastele riikidele.
(17)
Selleks on vaja reostustõrje ja sellega seotud muu tegevuse vallas ametile usaldatud ülesannete rahastamiseks ette näha vajalikud rahalised tagatised mitmeaastase kulukohustuse alusel. Kõnealuse mitmeaastase kulukohustuse suuruse puhul tuleb arvestada ameti reostustõrje pädevuse laiendamist ning samuti asjaolu, et amet peab eelarvepiirangute kontekstis suurendama talle eraldatud vahendite kasutamise tõhusust. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid liidu toetuse iga-aastased summad määrama kooskõlas iga-aastase eelarvemenetlusega. On eriti oluline, et komisjon viiks läbi vahehindamise ameti suutlikkuse kohta täita oma kohustusi laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje vallas tulemuslikult ja kulutõhusalt.
(18)
Kooskõlas nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (9) sätestatud uue mitmeaastase finantsraamistikuga (edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik”) peaksid reostustõrjeks eraldatavad summad hõlmama ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Seepärast tuleks ette näha sama ajavahemikku hõlmav rahastamispakett.
(19)
Ameti toetust liiduga ühinemist taotlevatele riikidele ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele tuleks rahastada nende riikide jaoks ettenähtud olemasolevatest liidu programmidest ja see toetus ei tohiks seepärast olla ameti mitmeaastase rahastamise osa.
(20)
Kulukohustuste optimaalseks jaotamiseks ja laevareostustõrjealases tegevuses tehtavate muudatuste arvessevõtmiseks tuleb tagada konkreetsete meetmete vajaduse pidev kontrollimine, mis võimaldaks vajaduse korral iga-aastasi kulukohustusi korrigeerida.
(21)
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1406/2002 peaks amet oma aastaaruandes esitama aruande ameti mitmeaastase rahastamise vahendite kasutamise kohta.
(22)
On asjakohane jätkata ameti laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud tegevuse rahalist toetamist ning viia käesoleva määruse kohaldamisaeg kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 kohaldamisajaga. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalik kord liidu rahalise toetuse maksmiseks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet”) eelarvesse, et amet saaks täita talle määratud ülesandeid laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje vallas vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklitele 1 ja 2.
2. Ameti tegevus reostustõrje vallas ei vabasta rannikuriike vastutusest hoida alal asjakohaseid reostustõrjemehhanisme.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „nafta”- mis tahes vormis nafta, sealhulgas toornafta, kütteõli, rasked jäägid, naftajäätmed ja rafineeritud tooted vastavalt 1990. aasta Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) rahvusvahelisele konventsioonile naftareostuseks valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta;
b) „ohtlikud ja mürgised ained”- aine, mis ei ole nafta ning mis on merekeskkonda sattudes tõenäoliselt ohtlik inimese tervisele, kahjustab elusressursse ja mereelu ning maastikku või häirib muul viisil mere õiguspärast kasutamist vastavalt IMO 2000. aasta protokollile ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostusjuhtumiteks valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta;
c) „nafta- ja gaasirajatis”- paikne fikseeritud või teisaldatav rajatis või kombineeritud rajatised, mis on omavahel püsivalt ühendatud sildade või muude struktuuridega ning mida kasutatakse avamere nafta- või gaasiammutamisprotsessideks või seoses nende protsessidega; „nafta- ja gaasirajatis” hõlmab teisaldatavaid avamere puurplatvorme üksnes juhul, kui need on paigaldatud avamere vetesse puurimiseks, tootmiseks või muuks avamere nafta- või gaasiammutamisprotsessidega seotud tegevuseks, samuti infrastruktuuri ja rajatisi, mida kasutatakse nafta ja gaasi transportimiseks kaldale ning maismaa terminalidesse.
Artikkel 3
Kohaldamisala
Artiklis 1 osutatud liidu rahaline toetus eraldatakse ametile eesmärgiga rahastada laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud meetmeid, nagu on osutatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 10 lõike 2 punktile k koostatud üksikasjalikus kavas, eelkõige neid, mis on seotud järgmisega:
a)
laevade või nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud tahtliku või juhusliku merereostuse korral asjaomaste riikide taotlusel reostustõrjealase tegevuse operatiivabi ja toetamine täiendavate vahendite, näiteks valve-reostustõrjelaevade, satelliitfotode ja varustuse abil kooskõlas määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 lõike 3 punktiga d ja artikli 2 lõikega 5;
b)
koostöö ja kooskõlastamine ning liikmesriikidele ja komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine liidu kodanikukaitse mehhanismi, IMO ning asjaomaste piirkondlike organisatsioonide raames;
c)
teabe andmine, eelkõige parimate tavade, oskusteabe, töövõtete ja uuenduste kogumine, analüüsimine ja levitamine laevade või nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje vallas.
Artikkel 4
Liidupoolne rahastamine
1. Ametile eraldatakse mitmeaastase finantsraamistiku piires assigneeringud, mis on vajalikud, et amet saaks täita oma kohustusi laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje vallas tulemuslikult ja kulutõhusalt.
2. Rahastamispakett artiklis 3 osutatud ülesannete täitmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 on 160 500 000 eurot, väljendatuna jooksevhindades.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu määravad iga-aastased assigneeringud kindlaks mitmeaastase finantsraamistiku piires. Sellega seoses tuleb tagada liikmesriikidele antava operatiivabi vajalik rahastamine vastavalt artikli 3 punktile a.
Artikkel 5
Olemasolevate ressursside kontroll
1. Ameti poolt operatiivabi andmise vajaduse kindlaksmääramiseks ja selle abi andmise tõhustamiseks, näiteks liikmesriikide vahendeid täiendavate reostustõrjelaevade kujul, peab amet liidu eri piirkondades asuvate riiklike ja olemasolu korral ka erasektori reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside nimekirja.
2. Amet peab kõnealust nimekirja liikmesriikide esitatava teabe alusel. Kõnealuse nimekirja pidamisel püüab amet saada teavet liiduga merepiirkonda jagavate kolmandate riikide reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside kohta.
3. Ameti iga-aastaste tööprogrammide raames ameti reostustõrjealase tegevuse kohta otsuse langetamisel võtab ameti haldusnõukogu arvesse kõnealust nimekirja ja muud asjakohast teavet, mis on oluline määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklis 1 sätestatud reostustõrje eesmärkide seisukohast, näiteks dispergentidena kasutatavate kemikaalide mõju käsitlevates riskihindamistes ja teadusuuringutes sisalduvat teavet. Seoses sellega pöörab amet erilist tähelepanu piirkondadele, mida peetakse kõige ohustatumaks, jätmata kõrvale ühtegi muud abivajavat piirkonda.
Artikkel 6
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon ja amet tagavad liidu finantshuvide kaitse käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel, kohaldades ennetavaid meetmeid kelmuse/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrolli ja inspekteerimise ning eeskirjade eiramise avastamisel alusetult väljamakstud summade tagasinõudmise kaudu tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramisega vastavalt nõukogu määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (10) ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (12).
2. Käesoleva määruse põhjal rahastatavate liidu meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 nimetatud eeskirjade eiramine liidu õiguse sätte rikkumist või lepingulise kohustuse täitmatajätmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, mis kahjustab või võib kahjustada liidu üldeelarvet või liidu hallatavaid eelarveid mõne põhjendamatu kuluartikli tõttu.
3. Komisjon ja amet tagavad vastavalt oma volitustele, et liidu meetmete rahastamisel käesoleva määruse alusel saavutatakse parim hinna ja kvaliteedi suhe.
Artikkel 7
Vahehindamine
1. Ametilt saadud andmete põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse täitmise aruande hiljemalt 31. detsembriks 2017. Kõnealuses aruandes, mis koostatakse ameti haldusnõukogu pädevust piiramata, tuuakse välja artiklis 4 osutatud liidu rahalise toetuse kasutamise tulemused ajavahemikku 1. jaanuar 2014 - 31. detsember 2016 hõlmavate kulukohustuste ja kulude osas.
2. Komisjon annab kõnealuses aruandes hinnangu ameti suutlikkusele täita oma kohustusi tulemuslikult ja kulutõhusalt. Ajavahemikuks 2018-2020 teeb komisjon vajaduse korral hindamise põhjal ning arvestades, et amet peab täitma talle määratud ülesandeid, ettepaneku asjakohase kohanduse kohta, mis moodustab kuni 8 % ametile artiklis 3 osutatud ülesannete täitmiseks eraldatud mitmeaastasest rahastamispaketist. Võimalik kohandamine jääb mitmeaastase finantsraamistiku piiresse ja see ei piira iga-aastase eelarvemenetluse läbiviimist ega eelseisvat mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
3. Vastavate andmete olemasolu korral hõlmab kõnealune aruanne teavet sotsiaal-majandusliku, ökoloogilise ja rahalise mõju kohta, mida annab ameti valmisolek laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjeks.
4. Lisaks võib komisjon, kui see on asjakohane, esitada kõnealuse aruande põhjal ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse arengut laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse, sealhulgas naftast või ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostustõrje valdkonnas, samuti asjakohaseid muudatusi õigusaktides, millega on loodud piirkondlikud organisatsioonid, mille tegevus on hõlmatud ameti reostustõrjealase tegevusega ja millega liit on ühinenud.
Artikkel 8
Jõustumine ja kohaldamiskuupäev
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 23. juuli 2014