NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 227/2013
ze dne 13. března 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení (ES) č. 1434/98, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1288/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011 (3), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 579/2011 ze dne 8. června 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení Rady (ES) č. 1288/2009, kterým se stanoví přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011 (4), stanoví, že i nadále se budou přechodně do 31. prosince 2012 uplatňovat některá technická opatření stanovená v nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (5).
(2)
V rámci probíhající reformy společné rybářské politiky (SRP) se očekává nový rámec technických opatření pro zachování zdrojů. Skutečnost, že je nepravděpodobné, že tento nový rámec bude zaveden do konce roku 2012, je důvodem pro prodloužení doby uplatňování těchto přechodných technických opatření.
(3)
Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů, mělo by být nařízení Rady (ES) č. 850/98 (6) aktualizováno tím, že do něj boudou včleněna přechodná technická opatření.
(4)
Aby bylo nadále zajištěno náležité zachování a řízení mořských biologických zdrojů v Černém moři, měla by být v případě lovení pakambaly velké do nařízení (ES) č. 850/98 zahrnuta minimální velikost při vykládce a minimální velikost ok sítí, jak bylo již dříve stanoveno v právu Unie.
(5)
V zájmu snížení výmětů u druhů podléhajících kvótě by měl být zachován zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb ve všech oblastech ICES.
(6)
Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009 a jejichž cílem bylo omezení počtu nežádoucích úlovků, by měl být zaveden zákaz týkající se vypuštění či uvolnění určitých druhů, jakož i stanoven požadavek, aby se plavidlo, jehož úlovek obsahuje 10 % podměrečných ryb, přemístilo do jiného loviště.
(7)
Na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) by měla být zachována omezení týkající se vykládky nebo uchovávání na palubě sledě obecného odloveného v divizi ICES IIa.
(8)
Na základě doporučení VTHVR již není k zajištění udržitelného využívání sledě obecného v divizi ICES VIa zapotřebí uzavření oblasti za účelem ochrany tohoto druhu během tření, a proto by toto uzavření mělo být zrušeno.
(9)
Na základě doporučení VTHVR, které spojuje málo úspěšné líhnutí racků tříprstých s nízkými stavy populace smačkovitých, by mělo být v podoblasti ICES IV zachováno uzavření oblasti, s výjimkou každoročně omezeného rybolovu za účelem monitorování populace.
(10)
Na základě doporučení VTHVR by v některých oblastech, kde je zakázán rybolov humra severského, mělo být povoleno používat zařízení, která humra severského neloví.
(11)
Na základě doporučení VTHVR by mělo být zachováno uzavření oblasti na ochranu nedospělých jedinců tresky jednoskvrnné v divizi ICES VIb.
(12)
Na základě doporučení ICES a VTHVR by se měla i nadále uplatňovat některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách západně od Skotska (divize ICES VIa) zaměřená na ochranu populací tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, aby se přispělo k zachování rybích populací.
(13)
Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání ručních lovných šňůr a automatických přívlačů k rybolovu tresky tmavé v divizi ICES VIa.
(14)
Na základě doporučení VTHVR o prostorovému rozmístění tresky obecné v divizi ICES VIa, ze kterého vyplývá, že velká většina úlovků tresky obecné pochází z oblasti severně od 59° s. š., by používání tenatových sítí mělo být povoleno na jih od této rovnoběžky.
(15)
Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání tenatových sítí k rybolovu máčky skvrnité v divizi ICES VIa.
(16)
Vhodnost vlastností lovných zařízení uvedených v odchylce umožňující rybolov vlečnými sítěmi, vlečnými sítěmi pro lov při dně nebo podobnými lovnými zařízeními v divizi ICES VIa by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tato ustanovení pozměnit nebo zrušit.
(17)
Na základě doporučení VTHVR by mělo být zavedeno uzavření oblasti za účelem ochrany nedospělých jedinců tresky obecné v divizi ICES VIa.
(18)
Vhodnost zákazu odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI by měla být na základě vědeckých doporučení pravidelně přezkoumávána s cílem tento zákaz pozměnit nebo zrušit.
(19)
Na základě doporučení ICES a VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu populací tresky obecné v Keltském moři (divize ICES VIIf a g).
(20)
Na základě doporučení VTHVR by měla být zachována opatření na ochranu tření mníka modrého v divizi ICES VIa.
(21)
Opatření zavedená v roce 2011 Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na ochranu okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II by měla být zachována.
(22)
Opatření stanovená NEAFC v roce 2011 na ochranu okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách by měla být zachována.
(23)
Na základě doporučení VTHVR by měl být za určitých podmínek v divizích ICES IVc a IVb jih i nadále povolen rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud.
(24)
Na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2009, by měla být některá opatření k omezení kapacity zpracování a vykládky úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v severovýchodním Atlantiku zavedena trvale.
(25)
Na základě doporučení ICES by se měla i nadále uplatňovat technická opatření pro zachování zdrojů na ochranu dospělých populací tresky obecné v Irském moři během období tření.
(26)
Na základě doporučení VTHVR by se mělo povolit používání třídicích mřížek v oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIIa.
(27)
Na základě doporučení VTHVR by měl být rybolov pomocí tenatových sítí v divizích ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a v podoblastech ICES VIII, IX, X a XII východně od 27° západní délky ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 metrů, avšak menší než 600 metrů, povolen pouze za určitých podmínek, které zajistí ochranu biologicky citlivým hlubinným druhům.
(28)
Je důležité objasnit interakci mezi různými režimy, které se vztahují na rybolov pomocí tenatových sítí, zejména v podoblasti ICES VII. Zejména by mělo být vyjasněno, že se konkrétní odchylka pro rybolov pomocí tenatových sítí o velikosti ok 100 milimetrů a větší v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k a rovněž zvláštní podmínky, které s touto odchylkou souvisí, uplatňují pouze vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 metrů a menší než 600 metrů a že v důsledku toho se pravidla týkající se velikosti ok a složení úlovku uvedená nařízení (ES) č. 850/98 uplatní v divizích ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg a VIIh a ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je menší než 200 metrů v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j a k.
(29)
Na základě doporučení VTHVR by mělo být povoleno používání třístěnných tenatových sítí v podoblasti ICES IX ve vodách o zaznamenané hloubce větší než 200 metrů, avšak menší než 600 metrů.
(30)
Mělo by být nadále povoleno používání některých selektivních zařízení v Biskajském zálivu, aby se zajistilo udržitelné využívání populací štikozubce a humra severského a snížily výměty těchto druhů.
(31)
Omezení rybolovu v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC, přijatá NEAFC v roce 2004, a v některých oblastech v divizích ICES VIIc, j a k a divizi ICES VIIIc, přijatá Unií v roce 2008, by měla zůstat v platnosti.
(32)
V souladu s doporučením společné pracovní skupiny Unie a Norska zabývající se technickými opatřeními již zákaz rybolovu sleďů, makrel nebo šprotů pomocí vlečných sítí nebo košelkových nevodů ve Skagerraku a Kattegatu o víkendu nepřispívá v důsledku změn ve způsobu rybolovu k zachování populace pelagických ryb., Tento zákaz by proto by měl být na základě konzultací mezi Unií, Norskem a Faerskými ostrovy, které proběhly v roce 2011, zrušen.
(33)
V zájmu jasnosti a lepší právní úpravy by měla být zrušena některá zastaralá ustanovení.
(34)
V důsledku změn ve způsobu rybolovu a přijetí selektivnějších zařízení je třeba zachovat rozmezí velikosti ok, cílové druhy a požadované procentní podíly úlovků pro Skagerrak a Kattegat.
(35)
S ohledem na biologické údaje by měla být pozměněna minimální velikost tapesky filipínské.
(36)
S cílem přispět k ochraně chobotnice pobřežní a zejména k ochraně nedospělých živočichů byla stanovena minimální velikost chobotnice pobřežní v úlovcích odlovených ve vodách pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF).
(37)
Mělo by být zavedeno opatření, jež by bylo rovnocenné opatření týkajícímu se minimální velikosti při vykládce sardely obecné, neboť by to zjednodušilo práci na palubě plavidel zaměřených na lov tohoto druhu a usnadnilo kontrolní opatření na břehu.
(38)
Specifikace pro třídicí mřížku, která se má používat za účelem snížení počtu vedlejších úlovků při rybolovu humra severského v divizi ICES IIIa, podoblasti ICES VI a divizi ICES VIIa, by měly být zachovány.
(39)
Specifikace dílců se čtvercovými oky, které se mají použít za určitých podmínek při rybolovu za použití některých vlečných zařízení v Biskajském zálivu, by měly být zachovány.
(40)
V oblasti omezeného rybolovu v divizi ICES VIa by u plavidel o výkonu motoru nižším než 112 kW mělo být povoleno použití dvoumetrových dílců se čtvercovými oky.
(41)
Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 850/98.
(42)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení pravidel pro používání lovných zařízení s rovnocenně vysokou selektivností při rybolovu humra severského v divizi ICES VIa a pravidel pro vyloučení konkrétních druhů rybolovu určitého členského státu ze zákazu používání tenatových a třístěnných tenatových sítí v podoblastech ICES VIII, IX a X, pokud je úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů velmi nízká, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány, aniž by se uplatňovalo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(43)
Nařízení (ES) č. 850/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(44)
Nařízení Rady (ES) č. 1434/98 (8) stanoví konkrétní podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě. Do tohoto nařízení by měla být začleněna zvláštní odchylka od podmínek pro vykládku vedlejších úlovků sledě obecného při rybolovu s použitím sítí s oky malé velikosti v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách Unie divize IIa, která byla již dříve zahrnuta do jiných právních předpisů Unie. Nařízení (ES) č. 1434/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 850/98
Nařízení (ES) č. 850/98 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 1a
V čl. 4 odst. 2 písm. c), čl. 46 odst. 1 písm. b) a poznámce pod čarou 5 přílohy I se slovo „Společenství“ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.“
2)
V čl. 2 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„i)
Region 9
Všechny vody Černého moře odpovídající zeměpisné podoblasti 29, jak je definována v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 ze dne 13. prosince 2011 o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři) (9) a v usnesení GFCM/33/2009/2.
3)
V čl. 11 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Použitím této odchylky není dotčen čl. 34b odst. 2 písm. c).“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
V regionu 9 činí minimální velikost ok tenatových sítí používaných pro lov pakambaly velké při dně 400 milimetrů.“
5)
Článek 17 se nahrazuje tímto:
„Článek 17
Mořský živočich nemá požadovanou velikost, jsou-li jeho rozměry menší než minimální rozměry stanovené pro daný druh a zeměpisnou oblast v příloze XII a příloze XIIa.“
6)
V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„4. Odstavce 2 a 3 se nevztahují na region 9.“
7)
Vkládá se nová hlava, která zní:
„HLAVA IIIa
Opatření ke snížení výmětů
Článek 19a
Zákaz odlovu nejkvalitnější části populace ryb
1. V regionech 1, 2, 3 a 4 jsou během rybolovných operací zakázány výměty u druhů podléhajících kvótě, které mohou být zákonně vyloženy.
2. Ustanovení uvedená v odstavci 1 se použijí, aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v tomto nařízení nebo v jakýchkoli jiných právních předpisech Unie v oblasti rybolovu.
Článek 19b
Ustanovení týkající se opuštění oblasti a zákaz týkající se uvolnění určitých druhů
1. Pokud množství podměrečných makrel, sleďů nebo kranasů v regionech 1, 2, 3 a 4 přesáhne 10 % celkového množství úlovků při jediném vytažení sítě, plavidlo se přemístí do jiného loviště.
2. V regionech 1, 2, 3 a 4 je zakázáno vypouštět makrely, sledě nebo kranase dříve, než je síť zcela vytažena na palubu rybářského plavidla, což by mělo za následek ztráty v podobě mrtvých nebo umírajících ryb.“
8)
V čl. 20 odst. 1 se zrušuje písmeno d).
9)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 20a
Omezení odlovu sledě obecného ve vodách Unie divize ICES IIa
Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě sledě obecného odloveného ve vodách Unie divize ICES IIa v obdobích od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince.“
10)
Článek 29a se nahrazuje tímto:
„Článek 29a
Uzavření oblasti pro rybolov smačkovitých v podoblasti ICES IV
1. Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě smačkovité ulovené v zeměpisné oblasti ohraničené východním pobřežím Anglie a Skotska a loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
východní pobřeží Anglie na 55°30' severní šířky,
-
55°30' severní šířky 01°00' západní délky,
-
58°00' severní šířky 01°00' západní délky,
-
58°00' severní šířky 02°00' západní délky,
-
východní pobřeží Skotska na 02°00' západní délky.
2. Povoluje se rybolov pro vědecký výzkum za účelem sledování populace smačkovitých v dané oblasti a účinků uzavření.“
11)
V článku 29b se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 se povoluje odlov pomocí košů, který se netýká humra severského, v zeměpisných oblastech a během období uvedených v uvedeném odstavci.“
12)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 29c
Oblast Rockall pro tresku jednoskvrnnou v podoblasti ICES VI
1. V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje se veškerý rybolov tresky jednoskvrnné z oblasti Rockall s výjimkou rybolovu prováděného pomocí dlouhých lovných šňůr:
-
57°00' s. š. 15°00' z. d.
-
57°00' s. š. 14°00' z. d.
-
56°30' s. š. 14°00' z. d.
-
56°30' s. š. 15°00' z. d.
-
57°00' s. š. 15°00' z. d.
Článek 29d
Omezení odlovu tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v podoblasti ICES VI
1. V části divize ICES VIa, která se nachází východně nebo jižně od loxodrom postupně spojujících níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět jakékoliv rybolovné činnosti týkající se tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé:
-
54°30' s. š. 10°35' z. d.
-
55°20' s. š. 09°50' z. d.
-
55°30' s. š. 09°20' z. d.
-
56°40' s. š. 08°55' z. d.
-
57°00' s. š. 09°00' z. d.
-
57°20' s. š. 09°20' z. d.
-
57°50' s. š. 09°20' z. d.
-
58°10' s. š. 09°00' z. d.
-
58°40' s. š. 07°40' z. d.
-
59°00' s. š. 07°30' z. d.
-
59°20' s. š. 06°30' z. d.
-
59°40' s. š. 06°05' z. d.
-
59°40' s. š. 05°30' z. d.
-
60°00' s. š. 04°50' z. d.
-
60°15' s. š. 04°00' z. d.
2. Na každém rybářském plavidle nacházejícím se v oblasti uvedené v odstavci 1 tohoto článku se zajistí, že lovná zařízení na palubě budou přivázána a uložena v souladu s článkem 47 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (10).
3. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblastech stanovených v uvedeném odstavci za použití pevných sítí upevněných skobami, drapáků pro lov hřebenatkovitých, drapáků pro lov mušlí, ručních lovných šňůr, mechanizovaných přívlačí, tažených sítí a plážových nevodů, krytých vrší a košů za předpokladu, že:
a)
na palubě se nenachází ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, tažené sítě a plážové nevody, kryté vrše a koše a
b)
na palubě se neuchovávají a na břeh se nevykládají ani nedopravují žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy, tresky tmavé a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů.
4. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití sítí o velikosti ok menší než 55 milimetrů za předpokladu, že:
a)
na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 milimetrů nebo větší a
b)
na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice.
5. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití tenatových sítí o velikosti ok větší než 120 milimetrů za předpokladu, že:
a)
jsou užívané pouze v oblasti jižně od 59° s. š.;
b)
maximální délka nasazené tenatové sítě je 20 km pro každé plavidlo;
c)
maximální délka ponoření je 24 hodin a
d)
maximálně 5 % úlovku představuje treska bezvousá a treska obecná.
6. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití tenatových sítí o velikosti ok větší než 90 milimetrů za předpokladu, že:
a)
se užívají pouze v oblasti tří námořních mil od pobřeží a po dobu nejvýše 10 dní za kalendářní měsíc;
b)
maximální délka nasazené tenatové sítě je 1 000 metrů;
c)
maximální délka ponoření je 24 hodin a
d)
nejméně 70 % úlovku představuje máčka skvrnitá.
7. Odchylně od odstavce 1 je v oblasti stanovené v uvedeném odstavci povolen lov humra severského za předpokladu, že:
a)
je použito lovné zařízení s třídicí mřížkou v souladu s body 2 až 5 přílohy XIVa nebo dílec se čtvercovými oky popsaný v příloze XIVc nebo jiné zařízení s rovnocenně vysokou selektivitou;
b)
lovné zařízení je konstruováno s oky o minimální velikosti 80 milimetrů;
c)
nejméně 30 % hmotnosti úlovku uchovávaného na palubě představuje humr severský;
Komise na základě kladného stanoviska VTHVR přijme prováděcí akty určující, která zařízení se mají považovat za zařízení s rovnocenně vysokou selektivností pro účely písmene a).
8. Odstavec 7 se nepoužije v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
-
59°30' s. š. 06°00' z. d.
-
59°40' s. š. 05°00' z. d.
-
60°00' s. š. 04°00' z. d.
-
59°30' s. š. 04°00' z. d.
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
9. Odchylně od odstavce 1 se povoluje rybolov vlečnými sítěmi, včetně vlečných sítí pro lov při dně, nebo podobnými lovnými zařízeními v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za předpokladu, že:
a)
všechny sítě na palubě plavidla mají minimální velikost ok sítě 120 milimetrů pro plavidla o celkové délce větší než 15 m a minimální velikost ok sítě 110 milimetrů pro všechna ostatní plavidla;
b)
pokud úlovek uchovávaný na palubě zahrnuje méně než 90 % tresky tmavé, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVc, a
c)
pokud je celková délka plavidla menší nebo rovna 15 m, bez ohledu na množství úlovku tresky tmavé uchovávaného na palubě, zahrnuje používané lovné zařízení dílec se čtvercovými oky, jak je popsán v příloze XIVd.
10. Nejpozději do 1. ledna 2015 a poté nejpozději každé dva roky Komise posoudí na základě vědeckých doporučení VTHVR vlastnosti lovných zařízení uvedené v odstavci 9 a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu odstavce 9.
11. Odstavec 9 se nepoužije v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
-
59°30' s. š. 06°00' z. d.
-
59°40' s. š. 05°00' z. d.
-
60°00' s. š. 04°00' z. d.
-
59°30' s. š. 04°00' z. d.
-
59°05' s. š. 06°45' z. d.
12. Od 1. ledna do 31. března a od 1. října do 31. prosince každého roku se zakazuje provádět jakékoli rybolovné činnosti za použití jakéhokoli ze zařízení uvedených v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (11), v oblasti vymezené v rámci oblasti ICES VIAa a ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
55°25' s. š. 07°07' z. d.
-
55°25' s. š. 07°00' z. d.
-
55°18' s. š. 06°50' z. d.
-
55°17' s. š. 06°50' z. d.
-
55°17' s. š. 06°52' z. d.
-
55°25' s. š. 07°07' z. d.
Velitel rybářského plavidla ani žádná jiná osoba na palubě nenařídí ani nedovolí komukoli na palubě, aby se pokusil o odlov, vykládku, překládku nebo uchování ryb, jež byly uloveny ve vymezené oblasti, na palubě.
13. Každý dotčený členský stát provede program pro pozorovatele na palubě od 1. ledna do 31. prosince každého roku s cílem odebrat vzorky z úlovků a výmětů plavidel, která využívají odchylek stanovených v odstavcích 5, 6, 7 a 9. Programy pro pozorovatele se provádějí, aniž jsou dotčeny povinnosti podle příslušných pravidel, a jejich cílem je odhadovat úlovky a výměty tresky obecné, tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé s nejméně 20 % přesností.
14. Dotčené členské státy vypracují zprávu o celkovém počtu úlovků a výmětů plavidel podléhajících programu pro pozorovatele během každého kalendářního roku a předloží ji Komisi nejpozději do 1. února následujícího kalendářního roku.
15. Nejpozději dne 1. ledna 2015 a poté nejpozději každé dva roky Komise posoudí na základě vědeckého doporučení VTHVR stav populací tresky obecné, tresky jednoskrvrnné a tresky bezvousé v oblasti stanovené v odstavci 1 a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu tohoto článku.
Článek 29e
Omezení odlovu tresky obecné v podoblasti ICES VII
1. Od 1. února do 31. března každého roku je zakázáno provádět rybolovnou činnost v podoblasti ICES VII v oblasti, kterou tvoří statistické obdélníky ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Tento zákaz neplatí v oblasti do šesti námořních mil od základní linie.
2. Odchylně od odstavce 1 se v oblasti a v obdobích stanovených v uvedeném odstavci povoluje provádět rybolovné činnosti za použití pobřežních pevných sítí upevněných skobami, drapáků pro lov hřebenatkovitých, drapáků pro lov mušlí, tažených sítí a plážových nevodů, ručních lovných šňůr, mechanizovaných přívlačí, krytých vrší a košů za předpokladu, že:
a)
na palubě se nenacházejí ani nenasazují žádná jiná lovná zařízení než pobřežní pevné sítě upevněné skobami, drapáky pro lov hřebenatkovitých, drapáky pro lov mušlí, tažené sítě a plážové nevody, ruční lovné šňůry, mechanizované přívlače, kryté vrše a koše a
b)
na palubě se nevykládají, neuchovávají, ani nedopravují na břeh žádné jiné ryby kromě makrely obecné, tresky sajdy a lososa nebo žádní jiní vodní živočichové se schránkou kromě měkkýšů a korýšů.
3. Odchylně od odstavce 1 se povoluje provádět rybolovné činnosti v oblasti stanovené v uvedeném odstavci za použití sítí o velikosti ok menší než 55 milimetrů za předpokladu, že:
a)
na palubě plavidla není převážena žádná síť s oky o velikosti 55 milimetrů nebo větší a
b)
na palubě se neuchovávají žádné jiné ryby kromě sledě obecného, makrely obecné, sardinky obecné, sardinek druhu Sardinella, kranase obecného, šprota obecného, tresky modravé, drsnatce a stříbrnice.
Článek 29f
Zvláštní pravidla na ochranu mníka modrého
1. Od 1. března do 31. května každého roku se v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, zakazuje uchovávat na palubě mníka modrého v množství přesahujícím 6 tun na jeden rybářský výjezd v divizi ICES VIa:
a)
okraj skotského kontinentálního šelfu
-
59°58' s. š. 07°00' z. d.
-
59°55' s. š. 06°47' z. d.
-
59°51' s. š. 06°28' z. d.
-
59°45' s. š. 06°38' z. d.
-
59°27' s. š. 06°42' z. d.
-
59°22' s. š. 06°47' z. d.
-
59°15' s. š. 07°15' z. d.
-
59°07' s. š. 07°31' z. d.
-
58°52' s. š. 07°44' z. d.
-
58°44' s. š. 08°11' z. d.
-
58°43' s. š. 08°27' z. d.
-
58°28' s. š. 09°16' z. d.
-
58°15' s. š. 09°32' z. d.
-
58°15' s. š. 09°45' z. d.
-
58°30' s. š. 09°45' z. d.
-
59°30' s. š. 07°00' z. d.
-
59°58' s. š. 07°00' z. d.
b)
okraj Rosemary Bank
-
60°00' s. š. 11°00' z. d.
-
59°00' s. š. 11°00' z. d.
-
59°00' s. š. 09°00' z. d.
-
59°30' s. š., 09°00' z. d.
-
59°30' s. š., 10°00' z. d.,
-
60°00' s. š., 10°00' z. d.,
-
60°00' s. š. 11°00' z. d.
Nezahrnuje oblast ohraničenou loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
59°15' s. š. 10°24' z. d.
-
59°10' s. š. 10°22' z. d.
-
59°08' s. š. 10°07' z. d.
-
59°11' s. š. 09°59' z. d.
-
59°15' s. š. 09°58' z. d.
-
59°22' s. š. 10°02' z. d.
-
59°23' s. š. 10°11' z. d.
-
59°20' s. š. 10°19' z. d.
-
59°15' s. š. 10°24' z. d.
2. Při vplutí do oblastí uvedených v odstavci 1 a vyplutí z nich velitel rybářského plavidla zaznamenává v lodním deníku datum, čas a místo vplutí a vyplutí.
3. V obou dvou oblastech uvedených v odstavci 1, pokud plavidlo dosáhne množství 6 tun mníka modrého:
a)
ihned ukončí rybolov a opustí oblast, v níž se nachází;
b)
nesmí znovu vplout do žádné z uvedených oblastí, dokud není úlovek vyložen;
c)
nesmí vrátit do moře žádné množství mníka modrého.
4. Pozorovatelé uvedení v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (12), kteří jsou přidělení rybářským plavidlům nacházejícím se v jedné z oblastí uvedených v odstavci 1 kromě svých úkolů uvedených v odstavci 4 uvedeného článku provedou u příslušných vzorků úlovku mníka modrého měření ryb ve vzorku a stanoví fázi pohlavní dospělosti ryb v podvzorku. Členské státy zavedou na základě doporučení VTHVR podrobné protokoly o odběru vzorků a pravidla shromažďování výsledků.
5. Od 15. února do 15. dubna každého roku se v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, zakazuje používat vlečné sítě pro lov při dně, dlouhé lovné šňůry a tenatové sítě:
-
60°58,76' s. š. 27°27,32' z. d.
-
60°56,02' s. š. 27°31,16' z. d.
-
60°59,76' s. š. 27°43,48' z. d.
-
61°03,00' s. š. 27°39,41' z. d.
-
60°58,76' s. š. 27°27,32' z. d.
Článek 29g
Opatření pro lov okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II
1. Cílený lov okouníka v mezinárodních vodách podoblastí ICES I a II je povolen pouze v období od 1. července do 31. prosince každého roku plavidly, která se předtím účastnila lovu okouníka v oblasti upravené předpisy NEAFC, jak je definována v čl. 3 bodu 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (13).
2. Plavidla omezí své vedlejší úlovky okouníka v rámci jiného rybolovu na nejvýše 1 % celkového úlovku uchovávaného na palubě.
3. Převodní koeficient používaný pro okouníka uloveného při tomto rybolovu, vykuchaného, bez hlavy, včetně japonské úpravy, je 1,70.
4. Odchylně od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1236/2010 podávají velitelé rybářských plavidel účastnících se tohoto rybolovu hlášení o svých úlovcích denně.
5. Kromě ustanovení článku 5 nařízení (EU) č. 1236/2010 navíc platí, že oprávnění k lovu okouníka je platné pouze v případě, že hlášení podaná plavidly v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení a zaznamenávají se podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení.
6. Členské státy zajistí, že na palubě plavidel plujících pod jejich vlajkou jsou vědeckými pozorovateli shromažďovány vědecké údaje. Shromažďované údaje zahrnou alespoň kompozitní reprezentativní údaje podle hloubek týkající se pohlaví, stáří a velikosti. Tyto údaje hlásí ICES příslušné orgány v členských státech.
7. Komise informuje členské státy o datu, k němuž sekretariát NEAFC informoval smluvní strany NEAFC, že celkový přípustný odlov (TAC) byl plně využit. Členské státy zakážou cílený lov okouníka plavidly plujícími pod jejich vlajkou od uvedeného data.
Článek 29h
Opatření pro lov okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách
1. Zakazuje se lov okouníka v mezinárodních vodách podoblasti ICES V a ve vodách Unie podoblastí ICES XII a XIV.
Odchylně od prvního pododstavce je povolen lov okouníka od 11. května do 31. prosince v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84 (dále jen „oblast ochrany okouníka“):
-
64°45' s. š. 28°30' z. d.
-
62°50' s. š. 25°45' z. d.
-
61°55' s. š. 26°45' z. d.
-
61°00' s. š. 26°30' z. d.
-
59°00' s. š. 30°00' z. d.
-
59°00' s. š. 34°00' z. d.
-
61°30' s. š. 34°00' z. d.
-
62°50' s. š. 36°00' z. d.
-
64°45' s. š. 28°30' z. d.
2. Bez ohledu na odstavec 1 může být lov okouníka povolen právním aktem Unie mimo oblast ochrany okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách od 11. května do 31. prosince každého roku na základě vědeckého doporučení a za předpokladu, že NEAFC stanovila plán obnovy týkající se populací okouníka v uvedené oblasti. Tohoto rybolovu se mohou zúčastnit pouze plavidla Unie s řádným oprávněním vydaným příslušnými členskými státy, která byla oznámena Komisi v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1236/2010.
3. Je zakázáno používat vlečné sítě o velikosti ok menší než 100 milimetrů.
4. Převodní koeficient používaný pro okouníka uloveného při tomto rybolovu, vykuchaného, bez hlavy, včetně japonské úpravy, je 1,70.
5. Velitelé rybářských plavidel provozujících rybolov mimo oblast ochrany okouníka podávají hlášení o úlovcích uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1236/2010 denně po ukončení rybolovných operací prováděných během příslušného kalendářního dne. Uvedou v něm úlovky na palubě, které byly uloveny od podání posledního hlášení.
6. Kromě ustanovení článku 5 nařízení (EU) č. 1236/2010 navíc platí, že oprávnění k lovu okouníka je platné pouze v případě, že hlášení podaná plavidly jsou v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení a zaznamenávají se podle čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení.
7. Hlášení podle odstavce 6 se podávají v souladu s příslušnými pravidly.
13)
V článku 30 se vkládá nový odstavec, který zní:
„1a) Odstavec jedna se nevztahuje na region 9.“
14)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 31a
Rybolov pomocí elektrického proudu v divizích ICES IVc a IVb
1. Odchylně od článku 31 je v divizích ICES IVc a IVb jižně od loxodromy spojující níže uvedené body, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, povolen rybolov s vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníků na bocích plavidla, která používá pulzní elektrický proud:
-
bod na východním pobřeží Spojeného království při 55° s. š.,
-
dále východním směrem až k 55° s. š. a 5° v. d.,
-
dále severním směrem až k 56° s. š.
-
a nakonec východním směrem až k bodu na západním pobřeží Dánska na 56°s. š.
2. Rybolov za použití pulzního elektrického proudu se povoluje pouze pokud:
a)
pulzní elektrickou vlečnou síť používá nejvýše 5 % loďstva členského státu, které loví s vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla;
b)
maximální elektrický výkon v kW pro každou výložníkovou vlečnou síť není vyšší než délka výložníku v metrech násobená koeficientem 1,25;
c)
efektivní napětí mezi elektrodami není vyšší než 15 V;
d)
plavidlo je vybaveno automatickým počítačovým řídícím systémem, který zaznamenává maximální výkon na výložník a efektivní napětí mezi elektrodami alespoň pro 100 tažení sítě; neoprávněná osoba nemůže tento automatický počítačový řídící systém změnit;
e)
je zakázáno používat jeden nebo více trnitých řetězů před šlapnicí.“
15)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 32a
Omezení při zpracování a vykládce úlovků na plavidlech pro pelagický rybolov
1. Maximální prostor mezi tyčemi separátoru vody na palubě plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC podle definice uvedené v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) č. 1236/2010, činí 10 milimetrů.
Tyče se přivaří. Pokud jsou v separátoru vody použity místo tyčí otvory, nesmí maximální průměr otvorů překročit 10 milimetrů. Průměr otvorů ve výpustech umístěných před separátorem vody nesmí překročit 15 milimetrů.
2. Plavidlům pro pelagický rybolov, která provádějí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy NEAFC, se zakazuje vypouštět ryby pod hladinou ponoru plavidla z vyrovnávacích nádrží nebo chladírenských nádrží s mořskou vodou.
3. Plány zařízení na zpracování a vykládku úlovků plavidel pro pelagický rybolov zaměřených na lov makrel, sleďů a kranasů v oblasti úmluvy NEAFC, které jsou potvrzeny příslušnými orgány členských států vlajky, jakož i změny těchto plánů, zasílá velitel plavidla orgánům členského státu vlajky příslušným pro oblast rybolovu. Příslušné orgány členského státu vlajky plavidel provádějí pravidelná ověřování přesnosti předložených plánů. Jejich kopie musí být neustále na palubě plavidla.“
16)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 34a
Technická opatření pro zachování zdrojů v Irském moři
1. Od 14. února do 30. dubna je zakázáno používat jakékoli vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobné tažené sítě, jakékoli tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě nebo podobné pevné sítě nebo jakékoli lovné zařízení s háčky v části divize ICES VIIa ohraničené:
-
východním pobřežím Irska a východním pobřežím Severního Irska a
-
přímými liniemi postupně spojujícími tyto zeměpisné souřadnice:
-
bodem na východním pobřeží poloostrova Ards v Severním Irsku na 54°30' s. š.,
-
54°30' s. š. 04°50' z. d.,
-
53°15' s. š. 04°50' z. d.,
-
bodem na východním pobřeží Irska na 53°15' s. š.
2. Odchylně od odstavce 1 v rámci oblasti a v časovém období stanovených v uvedeném odstavci:
a)
použití vlečných sítí s rozpěrnými deskami pro lov při dně je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:
-
mají velikost ok v rozmezí od 70 do 79 milimetrů nebo od 80 do 99 milimetrů,
-
patří pouze do jednoho z povolených rozmezí velikosti ok,
-
nezahrnují ojedinělá oka sítě o velikosti větší než 300 milimetrů, bez ohledu na umístění takových ok v síti, a
-
jsou nasazeny pouze v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
53°30' s. š., 05°30' z. d.
-
53°30' s. š., 05°20' z. d.
-
54°20' s. š. 04°50' z. d.,
-
54°30' s. š. 05°10' z. d.
-
54°30' s. š. 05°20' z. d.
-
54°00' s. š. 05°50' z. d.
-
54°00' s. š. 06°10' z. d.
-
53°45' s. š. 06°10' z. d.
-
53°45' s. š. 05°30' z. d.
-
53°30' s. š., 05°30' z. d.
b)
použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídicí mřížkou je povoleno za podmínky, že na palubě není uložen jiný typ lovného zařízení a že tyto sítě:
-
splňují podmínky stanovené v písmenu a),
-
jsou v případě oddělovací desky sestaveny v souladu s technickými údaji stanovenými v příloze nařízení Rady (ES) č. 254/2002 ze dne 12. února 2002 o opatřeních platných v roce 2002 pro obnovu populace tresky obecné v Irském moři (oblasti VIIa) (14) a
-
jsou v případě třídicí mřížky v souladu s body 2 až 5 přílohy XIVa tohoto nařízení;
c)
použití vlečných sítí pro lov při dně, nevodů nebo podobných tažených sítí s oddělovací deskou nebo třídicí mřížkou je také povoleno v oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84:
-
53°45' s. š. 06°00' z. d.
-
53°45' s. š. 05°30' z. d.
-
53°30' s. š., 05°30' z. d.
-
53°30' s. š. 06°00' z. d.
-
53°45' s. š. 06°00' z. d.
Článek 34b
Použití tenatových sítí v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblastech ICES VIII, IX, X a XII východně od 27° z. d.
1. Plavidla Unie nesmějí používat v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X tenata nastražená u dna, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě na žádném místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů.
2. Odchylně od odstavce 1 je povoleno používat tato zařízení:
a)
tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. o velikosti ok 120 milimetrů a větší, avšak menší než 150 milimetrů, tenatové sítě v divizích ICES VIIIa, VIIIb, VIIId a podoblasti ICES X s velikostí ok 100 milimetrů a větší, avšak menší než 130 milimetrů a tenatové sítě v divizi ICES VIIIc a podoblasti ICES IX s velikostí ok 80 milimetrů a větší, avšak menší než 110 milimetrů za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,
-
nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5,
-
jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím,
-
každá síť dosahuje maximálně délky 5 námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesáhne 25 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 24 hodin;
b)
tenatové sítě o velikosti ok 250 milimetrů a větší za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,
-
nejsou více než 15 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,33,
-
jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím,
-
každá dosahuje maximální délky 10 km a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 100 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 72 hodin;
c)
tenatové sítě o velikosti ok 100 milimetrů a větší, avšak menší než 130 milimetrů v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách se zaznamenanou hloubkou větší než 200 metrů a menší než 600 metrů,
-
nejsou více než 100 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,5,
-
jsou vybaveny plováky nebo rovnocenným plovacím nářadím,
-
každá síť dosahuje maximálně délky čtyř námořních mil a celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 24 hodin,
-
štikozubec obecný představuje nejméně 85 % hmotnosti uchovaných úlovků,
-
počet plavidel účastnících se rybolovné činnosti se nezvýší nad úroveň zaznamenanou v roce 2008,
-
před opuštěním přístavu zaznamená velitel plavidla účastnícího se tohoto rybolovu v lodním deníku množství a celkovou délku lovného zařízení uchovávaného na palubě plavidla. Nejméně 15 % odplutí je předmětem inspekce,
-
velitel plavidla má na palubě 90 % lovného zařízení, jak bylo ověřeno v lodním deníku Unie pro tento výjezd v době vykládky, a
-
v lodním deníku Unie je zaznamenáno množství všech odlovených druhů přesahující 50 kg, včetně všech množství ryb určených k výmětu přesahujících 50 kg;
d)
třístěnné tenatové sítě o velikosti ok 220 milimetrů a větší v podoblasti ICES IX za předpokladu, že:
-
jsou nasazeny ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka nepřesahuje 600 metrů,
-
nejsou více než 30 ok hluboké a mají míru zavěšení nejméně 0,44,
-
jsou vybaveny plováky nebo jiným plovacím nářadím,
-
každá síťdosahuje maximální délky 5 km. Celková délka všech současně nasazených sítí nepřesahuje 20 km na plavidlo,
-
maximální délka ponoření je 72 hodin.
3. Tato odchylka se však nepoužije v oblasti upravené předpisy NEAFC.
4. Všem plavidlům, která nasazují tenata nastražená u dna, tenatové sítě nebo třístěnné tenatové sítě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X v jakémkoli místě, kde zaznamenaná hloubka přesahuje 200 metrů, musí být vydáno oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009.
5. Na palubě lze mít v daný okamžik pouze jeden z typů zařízení uvedených v odst. 2 písm. a), b) nebo d). Plavidla mohou na palubě převážet sítě o celkové délce o 20 % větší, než je maximální délka souborů sítí, které mohou být nasazeny současně.
6. Velitel plavidla s oprávněním k rybolovu uvedeným v odstavci 4 zaznamenává v lodním deníku počet a délku zařízení přepravovaných plavidlem před vyplutím z přístavu a po návratu do přístavu a musí vysvětlit jakýkoli rozdíl mezi oběma záznamy.
7. Příslušné orgány mají právo odstranit zařízení ponechané bez dohledu ve vodě v divizích ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k a podoblasti ICES XII východně od 27° z. d. a podoblastech ICES VIII, IX a X v těchto případech:
a)
zařízení není řádně označeno;
b)
označení na bóji nebo údaje ze systému sledování plavidel uvádějí, že vlastník nebyl od daného zařízení ve vzdálenosti kratší než 100 námořních mil po více než 120 hodin;
c)
zařízení je nasazené ve vodách, jejichž zaznamenaná hloubka je vyšší, než jaká je povolena;
d)
zařízení má zakázanou velikost ok sítě.
8. Velitel plavidla s oprávněním k rybolovu uvedeným v odstavci 4 zaznamenává během každého rybářského výjezdu v lodním deníku tyto informace:
-
velikost ok nasazené sítě,
-
nominální délku jedné sítě,
-
počet sítí v souboru,
-
celkový počet nasazených souborů,
-
polohu každého nasazeného souboru,
-
hloubku každého nasazeného souboru,
-
délku ponoření každého nasazeného souboru,
-
počet jakýchkoli ztracených zařízení, jejich posledně známou polohu a datum ztráty.
9. Plavidlům lovícím s oprávněním k rybolovu uvedeným v odstavci 4 se povoluje provést vykládku pouze v přístavech určených členskými státy v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 2347/2002.
10. Množství žraloků uchovávaných na palubě plavidlem, které používá typ zařízení popsaný v odst. 2 písm. b) a d), nesmí představovat více než 5 % živé hmotnosti celkového množství mořských organismů uchovávaných na palubě.
11. Komise může po konzultaci s VTHVR přijmout prováděcí akty, kterými vyjme některé konkrétní druhy rybolovu členského státu v podoblastech ICES VIII, IX a X z uplatňování odstavců 1 až 9, pokud informace předložené členskými státy ukazují, že výsledkem těchto rybolovných činností je velmi nízká úroveň vedlejších úlovků žraloků a výmětů.
Článek 34c
Podmínky rybolovu za použití některých vlečných zařízení povolených v Biskajském zálivu
1. Odchylně od ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 494/2002 ze dne 19. března 2002, kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populace štikozubce obecného v podoblastech ICES III, IV, V, VI a VII a divizích ICES VIII a, b, d a e (15) se v oblasti vymezené v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 494/2002 povoluje provádět rybolovné činnosti, při kterých se používají vlečné sítě, dánské nevody a podobná zařízení, kromě vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla, o velikosti ok v rozmezí 70-99 milimetrů, pokud je příslušné lovné zařízení vybaveno dílcem se čtvercovými oky v souladu s přílohou XIVb.
2. V rámci rybolovu v divizích ICES VIIIa a VIIIb se povoluje používání třídicí mřížky a k ní připevněných zařízení v přední části kapsy zatahovací sítě nebo dílce se čtvercovými oky o velikosti ok 60 milimetrů a větší ve spodní části prodloužení v přední části kapsy zatahovací sítě. Pokud jde o část vlečné sítě, v níž jsou tato třídicí zařízení vložena, nepoužijí se čl. 4 odst. 1, článek 6 a čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení ani čl. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 494/2002.
Článek 34d
Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v oblasti upravené předpisy NEAFC
1. V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí pro lov při dně a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:
Část Reykjanésského hřbetu:
-
55°04,5327' s. š. 36°49,0135' z. d.
-
55°05,4804' s. š. 35°58,9784' z. d.
-
54°58,9914' s. š. 34°41,3634' z. d.
-
54°41,1841' s. š. 34°00,0514' z. d.
-
54°00' s. š. 34°00' z. d.
-
53°54,6406' s. š. 34°49,9842' z. d.
-
53°58,9668' s. š. 36°39,1260' z. d.
-
55°04,5327' s. š. 36°49,0135' z. d.
Severní oblast středoatlantského hřbetu:
-
59°45' s. š. 33°30' z. d.
-
57°30' s. š. 27°30' z. d.
-
56°45' s. š. 28°30' z. d.
-
59°15' s. š. 34°30' z. d.
-
59°45' s. š. 33°30' z. d.
Střední oblast středoatlantského hřbetu (oblast zlomu Charlie-Gibbs a subpolární frontální oblast):
-
53°30' s. š. 38°00' z. d.
-
53°30' s. š. 36°49' z. d.
-
55°04.5327' s. š. 36°49' z. d.
-
54°58.9914' s. š. 34°41.3634' z. d.
-
54°41.1841' s. š. 34°00' z. d.
-
53°30' s. š. 30°00' z. d.
-
51°30' s. š. 28°00' z. d.
-
49°00' s. š. 26°30' z. d.
-
49°00' s. š. 30°30' z. d.
-
51°30' s. š. 32°00' z. d.
-
51°30' s. š. 38°00' z. d.
-
53°30' s. š. 38°00' z. d.
Jižní oblast středoatlantského hřbetu:
-
44°30' s. š. 30°30' z. d.
-
44°30' s. š. 27°00' z. d.
-
43°15' s. š. 27°15' z. d.
-
43°15' s. š. 31°00' z. d.
-
44°30' s. š. 30°30' z. d.
Altairské podmořské hory:
-
45°00' s. š. 34°35' z. d.
-
45°00' s. š. 33°45' z. d.
-
44°25' s. š. 33°45' z. d.
-
44°25' s. š. 34°35' z. d.
-
45°00' s. š. 34°35' z. d.
Antialtairské podmořské hory:
-
43°45' s. š. 22°50' z. d.
-
43°45' s. š. 22°05' z. d.
-
43°25' s. š. 22°05' z. d.
-
43°25' s. š. 22°50' z. d.
-
43°45' s. š. 22°50' z. d.
Hattonova lavice:
-
59°26' s. š. 14°30' z. d.
-
59°12' s. š. 15°08' z. d.
-
59°01' s. š. 17°00' z. d.
-
58°50' s. š. 17°38' z. d.
-
58°30' s. š. 17°52' z. d.
-
58°30' s. š. 18°22' z. d.
-
58°03' s. š. 18°22' z. d.
-
58°03' s. š. 17°30' z. d.
-
57°55' s. š. 17°30' z. d.
-
57°45' s. š. 19°15' z. d.
-
58°11,15' s. š. 18°57,51' z. d.
-
58°11,57' s. š. 19°11,97' z. d.
-
58°27,75' s. š. 19°11,65' z. d.
-
58°39,09' s. š. 19°14,28' z. d.
-
58°38,11' s. š. 19°01,29' z. d.
-
58°53,14' s. š. 18°43,54' z. d.
-
59°00,29' s. š. 18°01,31' z. d.
-
59°08,01' s. š. 17°49,31' z. d.
-
59°08,75' s. š. 18°01,47' z. d.
-
59°15,16' s. š. 18°01,56' z. d.
-
59°24,17' s. š. 17°31,22' z. d.
-
59°21,77' s. š. 17°15,36' z. d.
-
59°26,91' s. š. 17°01,66' z. d.
-
59°42,69' s. š. 16°45,96' z. d.
-
59°20,97' s. š. 15°44,75' z. d.
-
59°21' s. š. 15°40' z. d.
-
59°26' s. š. 14°30' z. d.
Severozápadní Rockall:
-
57°00' s. š. 14°53' z. d.
-
57°37' s. š., 14°42' z. d.
-
57°55' s. š. 14°24' z. d.
-
58°15' s. š. 13°50' z. d.
-
57°57' s. š. 13°09' z. d.
-
57°50' s. š. 13°14' z. d.
-
57°57' s. š. 13°45' z. d.
-
57°49' s. š. 14°06' z. d.
-
57°29' s. š., 14°19' z. d.
-
57°22' s. š., 14°19' z. d.
-
57°00' s. š. 14°34' z. d.
-
56°56' s. š. 14°36' z. d.
-
56°56' s. š. 14°51' z. d.
-
57°00' s. š. 14°53' z. d.
Jihozápadní Rockall (lavice „Empress of Britain“):
-
56°24' s. š. 15°37' z. d.
-
56°21' s. š. 14°58' z. d.
-
56°04' s. š. 15°10' z. d.
-
55°51' s. š. 15°37' z. d.
-
56°10' s. š. 15°52' z. d.
-
56°24' s. š. 15°37' z. d.
Logačevova vyvýšenina:
-
55°17' s. š. 16°10' z. d.
-
55°34' s. š. 15°07' z. d.
-
55°50' s. š. 15°15' z. d.
-
55°33' s. š. 16°16' z. d.
-
55°17' s. š. 16°10' z. d.
Západní vyvýšenina Rockall:
-
57°20' s. š. 16°30' z. d.
-
57°05' s. š. 15°58' z. d.
-
56°21' s. š. 17°17' z. d.
-
56°40' s. š. 17°50' z. d.
-
57°20' s. š. 16°30' z. d.
2. Pokud při rybolovné činnosti v nových a stávajících oblastech rybolovu při dně v rámci oblasti upravené předpisy NEAFC přesáhne množství živých korálů nebo živých mořských hub, které bylo uloveno během jednoho ponoření lovného zařízení, 60 kg živých korálů nebo 800 kg živých mořských hub, plavidlo informuje svůj stát vlajky, zastaví rybolov a přesune se nejméně dvě námořní míle od pozice, která je podle důkazních materiálů nejblíže k přesnému místu, v němž byl tento odlov proveden.
Článek 34e
Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v divizích ICES VIIc, VIIj a VIIk
1. V oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí pro lov při dně a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:
Vyvýšeniny Belgica:
-
51°29,4' s. š. 11°51,6' z. d.
-
51°32,4' s. š. 11°41,4' z. d.
-
51°15,6' s. š. 11°33,0' z. d.
-
51°13,8' s. š. 11°44,4' z. d.
-
51°29,4' s. š. 11°51,6' z. d.
Hovlandovy vyvýšeniny:
-
52°16,2' s. š. 13°12,6' z. d.
-
52°24,0' s. š. 12°58,2' z. d.
-
52°16,8' s. š. 12°54,0' z. d.
-
52°16,8' s. š. 12°29,4' z. d.
-
52°16,8' s. š. 12°29,4' z. d.
-
52°04,2' s. š. 12°52,8' z. d.
-
52°09,0' s. š. 12°56,4' z. d.
-
52°09,0' s. š. 13°10,8' z. d.
-
52°16,2' s. š. 13°12,6' z. d.
Severozápadní lavice Porcupine oblast I:
-
53°30,6' s. š. 14°32,4' z. d.
-
53°35,4' s. š. 14°27,6' z. d.
-
53°40,8' s. š. 14°15,6' z. d.
-
53°34,2' s. š. 14°11,4' z. d.
-
53°31,8' s. š. 14°14,4' z. d.
-
53°24,0' s. š. 14°28,8' z. d.
-
53°30,6' s. š. 14°32,4' z. d.
Severozápadní lavice Porcupine oblast II:
-
53°43,2' s. š. 14°10,8' z. d.
-
53°51,6' s. š. 13°53,4' z. d.
-
53°45,6' s. š. 13°49,8' z. d.
-
53°36,6' s. š. 14°07,2' z. d.
-
53°43,2' s. š. 14°10,8' z. d.
Jihozápadní lavice Porcupine:
-
51°54,6' s. š. 15°07,2' z. d.
-
51°54,6' s. š. 14°55,2' z. d.
-
51°42,0' s. š. 14°55,2' z. d.
-
51°42,0' s. š. 15°10,2' z. d.
-
51°49,2' s. š. 15°06,0' z. d.
-
51°54,6' s. š. 15°07,2' z. d.
2. Všechna plavidla pro pelagický rybolov lovící v oblastech ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí být uvedena na schváleném seznamu plavidel a musí jim být vydáno oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009. Plavidla uvedená na seznamu schválených plavidel musí mít na palubě lovné zařízení výhradně pro pelagický rybolov.
3. Plavidla pro pelagický rybolov zamýšlející lovit v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí svůj záměr vplout do oblasti ochrany zranitelných hlubinných stanovišť oznámit čtyři hodiny předem irskému středisku pro sledování rybolovu ve smyslu definice v čl. 4 bodu 15 nařízení (ES) č. 1224/2009. Současně musí ohlásit množství ryb uchovávaných na palubě.
4. Plavidla pro pelagický rybolov lovící v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 musí mít fungující, plně zprovozněný bezpečný systém sledování plavidel (VMS), který je plně v souladu s příslušnými pravidly, kdykoli se nacházejí v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť.
5. Plavidla pro pelagický rybolov lovící v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 podávají každou hodinu zprávu prostřednictvím VMS.
6. Plavidla pro pelagický rybolov, která ukončila lov v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1, informují irské středisko pro sledování rybolovu o odplutí z dané oblasti. Současně musí ohlásit množství ryb uchovávaných na palubě.
7. Rybolov pelagických druhů v oblasti ochrany ohrožených hlubinných stanovišť uvedených v odstavci 1 se omezuje na rybolov sítěmi o velikosti ok v rozmezí od 16 do 31 milimetrů nebo od 32 do 54 milimetrů nebo na uchovávání takových sítí na palubě.
Článek 34f
Opatření na ochranu ohrožených hlubinných stanovišť v divizi ICES VIIIc
1. V oblasti ohraničené loxodromami postupně spojujícími níže uvedené souřadnice, které se měří podle systému WGS84, se zakazuje provádět rybolovné činnosti pomocí vlečných sítí pro lov při dně a pomocí pevného zařízení, včetně tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov při dně:
El Cachucho:
-
44°12' s. š. 05°16' z. d.
-
44°12' s. š. 04°26' z. d.
-
43°53' s. š. 04°26' z. d.
-
43° 53' s. š. 05°16' z. d.
-
44°12' s. š. 05°16' z. d.
2. Odchylně od zákazu stanoveného v odstavci 1 mohou plavidla, která v letech 2006, 2007 a 2008 prováděla rybolovné činnosti pomocí dlouhých lovných šňůr pro lov při dně zaměřené na mníkovce velkookého, obdržet od svých rybolovných orgánů oprávnění k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009, které jim umožní pokračovat v provádění tohoto druhu rybolovné činnosti v oblasti jižně od 44°00.00' s. š. Všechna plavidla, která toto oprávnění k rybolovu obdržela, musí bez ohledu na svou celkovou délku používat při provádění rybolovných činností v oblasti stanovené v odstavci 1 funkční, plně fungující bezpečný systém sledování plavidel, který je v souladu s příslušnými pravidly.
17)
Článek 38 se zrušuje.
18)
Článek 47 se zrušuje.
19)
Přílohy I, IV, XII a XIV nařízení (ES) č. 850/98 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
20)
Vkládají se nové přílohy XIIa, XIVa, XIVb, XIVc a XIVd v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Změna nařízení (ES) č. 1434/98
V článku 2 nařízení (ES) č. 1434/98 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„1a. Odstavec 1 se nepoužije pro sledě obecného odloveného v divizi ICES IIIa, podoblasti IV, divizi VIId a ve vodách EU divize ICES IIa.“
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. března 2013.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 227/2013,
13. märts 2013,
millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011, (4) on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) sätestatud tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012.
(2)
Seoses ühise kalanduspoliitika käimasoleva reformiga on oodata uut tehniliste kaitsemeetmete raamistikku. Ebatõenäosus, et see uus raamistik jõustub 2012. aasta lõpuks, õigustab kõnealuste tehniliste üleminekumeetmete kohaldamise pikendamist.
(3)
Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine, tuleks nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 (6) ajakohastada, lisades sellesse tehnilised üleminekumeetmed.
(4)
Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine Mustas meres, tuleks eelnevalt liidu õiguses kehtestatud hariliku kammelja lossimise alammõõdud ja väikseima võrgusilma suurus inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 850/98.
(5)
Kõikides ICES-piirkondades tuleks säilitada valikulise püügi keeld, et vähendada kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheidet.
(6)
Liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks soovimatu püügi vähendamiseks kehtestada teatavate liikide tagasiheite keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab alamõõdulisi kalu.
(7)
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt tuleks jätkata ICES IIa rajoonis püütud heeringa lossimise või pardal hoidmise piirangute kohaldamist.
(8)
STECF nõuande kohaselt ei ole kevadheeringa püügikeeld ICES VIa rajoonis enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ning kõnealune püügikeeld tuleks kehtetuks tunnistada.
(9)
Võttes arvesse STECF nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki.
(10)
STECFi nõuande kohaselt peaks olema võimalik teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud, lubada selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari.
(11)
STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis.
(12)
ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks tursa-, kilttursa- ja merlangivarude kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast lääne pool asuvates vetes (ICES VIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele.
(13)
STECF nõuande kohaselt tuleks lubada põhjaatlandi süsika püügil ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud taglasõngejadasid.
(14)
Vastavalt STECF nõuandele tursa ruumilise leviku kohta ICES VIa rajoonis, mis näitab, et suur enamus tursa püügist toimub põhja pool 59° põhjalaiust, tuleks sellest joonest lõuna pool lubada seisevvõrkude kasutamist.
(15)
STECF nõuande kohaselt tuleks koerhai püügil ICES VIa rajoonis lubada seisevvõrkude kasutamist.
(16)
Erandi korral lubada ICES VIa rajoonis püüda kala traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga tuleks nimetatud püügivahendite omaduste asjakohasus teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et neid kas muuta või need kehtetuks tunnistada.
(17)
STECF nõuande kohaselt tuleks kehtestada tursa noorisendite püügikeeld ICES VIa rajoonis.
(18)
ICES VI alapiirkonnas sätestatud tursa, kilttursa ja merlangi püügikeelu asjakohasus tuleks teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et seda kas muuta või see kehtetuks tunnistada.
(19)
ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata tursavarude kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon).
(20)
STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist ICES VIa rajoonis.
(21)
Tuleks jätkata Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes.
(22)
Tuleks jätkata NEAFC poolt 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes.
(23)
STECF nõuande kohaselt tuleks jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas.
(24)
Liidu ning Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks alaliselt rakendada teatavaid meetmeid, millega piiratakse selliste pelaagilise püügi laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi.
(25)
ICESi nõuande kohaselt tuleks jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud tursa varusid Iiri meres.
(26)
STECFi nõuande kohaselt tuleks lubada sorteerimisvõrede kasutamist ICES VIIa rajooni piirangutega alas.
(27)
STECFi nõuande kohaselt tuleks seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajooni ja ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ida pool 27° läänepikkust vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse.
(28)
Oluline on selgitada seisevvõrkudega püügi suhtes eelkõige ICES VII alapiirkonnas rakendatavate erinevate režiimide koostoimet. Konkreetsemalt tuleks selgitada, et spetsiifilist erandit kasutada seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning selle erandiga seotud tingimusi kohaldatakse ainult vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, ja et määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud võrgusilma suurust ja püükide koostist käsitlevaid standardeeskirju kohaldatakse järelikult ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis ning alla 200 meetrise kaardistatud sügavusega vetes ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis.
(29)
STECF nõuande kohaselt peaks olema lubatud abarate kasutamine ICES IX alapiirkonnas vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit, ent vähem kui 600 meetrit.
(30)
Biskaia lahes tuleks jätkuvalt lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada kõnealuste liikide tagasiheidet.
(31)
Teatavates piirkondades tuleks jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFC reguleeritavas piirkonnas ja liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel.
(32)
Vastavalt liidu ja Norra ühise töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-, makrelli- ja kilupüügi keeld traalide ja seinnootadega nädalavahetustel Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna püügistruktuur on muutunud. Sellest tulenevalt tuleks 2011. aastal toimunud liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste konsultatsioonide alusel kõnealune keeld tühistada.
(33)
Selguse ja parema reguleerimise huvides tuleks mõni vananenud säte välja jätta.
(34)
Tuleks säilitada Skagerrakis ja Kattegatis kohaldatavad võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid, et kajastada püügistruktuuri muutumist ja selektiivsemate püügivahendite kasutuselevõttu.
(35)
Veenuskarplase alammõõdud tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata.
(36)
Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) piirkonnas asuvatest vetest püütud kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige noorisendite kaitsmist.
(37)
Anšoovise jaoks tuleks lisada kalade arvuga kilogrammis väljendatud lossitava alammõõduga samaväärne meede, kuna see lihtsustaks tööd seda liiki püüdva laeva pardal ja hõlbustaks kontrollimeetmeid kaldal.
(38)
Tuleks säilitada sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari püügil ICES IIIa rajoonis, ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis.
(39)
Tuleks säilitada spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate püünistega kalapüügil Biskaia lahel.
(40)
ICES VIa rajoonis tuleks lubada kasutada 2-meetriseid ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW.
(41)
Määruse (EÜ) nr 850/98 regulatiivosas kasutatud mõistet „ühendus” tuleks muuta seoses Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009.
(42)
Selleks et tagada nende eeskirjade ühetaolised rakendustingimused, mis käsitlevad samasuguse suure selektiivsusega püügivahendite kasutamist Norra salehomaari püügil ICES VIa rajoonis ning liikmesriigi konkreetsete püügipiirkondade väljajätmist seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate keelu kohaldamisalast ICES VIII, IX ja X alapiirkonnas, kus haide kaaspüük või tagasiheide on väga väike, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada ilma määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, (7) kohaldamata.
(43)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 850/98 vastavalt muuta.
(44)
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1434/98 (8) on sätestatud eritingimused, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. Erand lubada ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni liidu vetes väikese silmasuurusega võrkudega toimuva heeringa kaaspüügi lossimist, mis on oli eelnevalt hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, tuleks inkorporeerida kõnealusesse määrusesse. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1434/98 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused
Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.
1)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 1a
Artikli 4 lõike 2 punktis c, artikli 46 lõike 1 punktis b ja I lisa joonealuses märkuses 5 asendatakse sõna „ühendus” või selle käändevorm sõnaga „liit” vastavas käändes ning vajadusel tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi.”
2)
Artikli 2 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:
„i)
Piirkond 9
Kõik Musta mere veed, mis vastavad geograafilisele alapiirkonnale 29, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1343/2011 (mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas) (9) I lisas ja resolutsioonis GFCM/33/2009/2.
3)
Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Kohaldatakse kõnealust erandit, ilma et see piiraks artikli 34b lõike 2 punkti c kohaldamist.”
4)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 11a
Piirkonnas 9 on ankurdatud seisevvõrkude silmasuurus hariliku kammelja püügil vähemalt 400 millimeetrit.”
5)
Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 17
Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema mõõtmed on XII ja XIIa lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna jaoks sätestatud mõõtmetest väiksemad.”
6)
Artiklile 19 lisatakse järgmine lõige:
„4. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata piirkonnas 9.”
7)
Lisatakse järgmine jaotis:
„IIIa JAOTIS
Meetmed tagasiheite vähendamiseks
Artikkel 19a
Valikulise püügi keeld
1. Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on püügitoimingute ajal keelatud selliste kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheide, mida võib seaduslikult lossida.
2. Lõikes 1 osutatud sätted ei piira käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases liidu õigusaktis sätestatud kohustusi.
Artikkel 19b
Püügipiirkonnast lahkumise nõue ja tagasiheite keeld
1. Kui piirkondades 1, 2, 3 ja 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate ja stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, lahkub laev püügipiirkonnast.
2. Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on keelatud makrelli, heeringat ja stauriidi püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus.”
8)
Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja.
9)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 20a
Heeringapüügi piirangud ICES IIa rajooni liidu vetes
ICES IIa rajooni liidu vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuarist - 28. veebruarini ja 16. maist - 31. detsembrini keelatud.”
10)
Artikkel 29a asendatakse järgmisega:
„Artikkel 29a
Tobiapüügi keeluala ICES IV alapiirkonnas
1. Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
55°30′ põhjalaiust Inglismaa idarannikul,
-
55°30′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust,
-
58°00′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust,
-
58°00′ põhjalaiust, 02°00′ läänepikkust,
-
02°00′ läänepikkust Šotimaa idarannikul.
2. Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel piirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.”
11)
Artikli 29b lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lubatud kõnealuses lõikes sätestatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikel.”
12)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 29c
Rockalli kilttursa ala ICES VI alapiirkonnas
1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga:
-
57°00′ N, 15°00′ W
-
57°00′ N, 14°00′ W
-
56°30′ N, 14°00′ W
-
56°30′ N, 15°00′ W
-
57°00′ N, 15°00′ W
Artikkel 29d
Tursa-, kilttursa- ja merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas
1. Igasugune tursa-, kilttursa- ja merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud koordinaatidega loksodroomidest:
-
54°30′ N, 10°35′ W
-
55°20′ N, 09°50′ W
-
55°30′ N, 09°20′ W
-
56°40′ N, 08°55′ W
-
57°00′ N, 09°00′ W
-
57°20′ N, 09°20′ W
-
57°50′ N, 09°20′ W
-
58°10′ N, 09°00′ W
-
58°40′ N, 07°40′ W
-
59°00′ N, 07°30′ W
-
59°20′ N, 06°30′ W
-
59°40′ N, 06°05′ W
-
59°40′ N, 05°30′ W
-
60°00′ N, 04°50′ W
-
60°15′ N, 04°00′ W
2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (10) artiklile 47.
3. Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes nimetatud piirkonnas tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
a)
pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
b)
peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala.
4. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 millimeetri, tingimusel et:
a)
pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning
b)
pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
5. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 120 millimeetri, tingimusel et:
a)
neid kasutatakse ainult lõuna pool 59° N;
b)
kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 20 km laeva kohta;
c)
püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning
d)
merlang ja tursk moodustab saagist kuni 5 %.
6. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 90 millimeetri, tingimusel et:
a)
neid kasutatakse ainult lähemal kui 3 meremiili rannajoonest ja maksimaalselt kümnel päeval kalendrikuus;
b)
kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 1 000 meetrit;
c)
püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning
d)
vähemalt 70 % saagist moodustab koerhai.
7. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud püüda norra salehomaari, tingimusel et:
a)
kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas XIVa lisa punktidega 2-5 või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, või muu sama kõrge selektiivsusega püügivahend;
b)
püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 millimeetrit;
c)
norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %.
Komisjon võtab STECFi pooldava arvamuse alusel vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks püügivahendid, millel on sama kõrge selektiivsus punkti a tähenduses.
8. Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
59°05′ N, 06°45′ W
-
59°30′ N, 06°00′ W
-
59°40′ N, 05°00′ W
-
60°00′ N, 04°00′ W
-
59°30′ N, 04°00′ W
-
59°05′ N, 06°45′ W
9. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud kala püüda traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et:
a)
kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 millimeetrit ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 millimeetrit;
b)
kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning
c)
kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning olenemata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken.
10. Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECF teaduslike nõuannete alusel lõikes 9 nimetatud püügivahendite omadusi ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku lõike 9 muutmiseks.
11. Lõiget 9 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
59°05′ N, 06°45′ W
-
59°30′ N, 06°00′ W
-
59°40′ N, 05°00′ W
-
60°00′ N, 04°00′ W
-
59°30′ N, 04°00′ W
-
59°05′ N, 06°45′ W
12. Iga aasta 1. jaanuarist 31. märtsini ja 1. oktoobrist 31. detsembrini on keelatud igasugune kalapüük nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (11) I lisas kirjeldatud püügivahenditega ICES VIa piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
55°25′ N, 07°07′ W
-
55°25′ N, 07°00′ W
-
55°18′ N, 06°50′ W
-
55°17′ N, 06°50′ W
-
55°17′ N, 06°52′ W
-
55°25′ N, 07°07′ W
Kalalaeva kapten ega keegi teine laeval viibijatest ei tohi käskida ega lubada ühelgi pardal viibijal üritada püüda, lossida, ümber laadida või pardal hoida nimetatud piirkonnas püütud kala.
13. Iga asjaomane liikmesriik rakendab igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad lõigetes 5, 6, 7 ja 9 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa, kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega.
14. Asjaomased liikmesriigid koostavad iga kalendriaasta kohta aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja tagasiheite koguste kohta ning esitavad selle komisjonile hiljemalt kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril.
15. Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECF teaduslike nõuannete alusel tursa, kilttursa ja merlangi varusid lõikes 1 määratletud piirkonnas ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva artikli muutmiseks.
Artikkel 29e
Tursapüügi piirangud ICES VII alapiirkonnas
1. Iga aasta 1. veebruarist kuni 31. märtsini on keelatud igasugune tursapüük ICES VII alapiirkonnas, kus asuvad ICES statistilised ruudud 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili ulatuses lähtejoonest.
2. Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes osutatud piirkonnas ja ajavahemikul tegeleda püügiga, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
a)
pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
b)
peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei lossita, ei hoita pardal, ega tooda maale muud kala.
3. Erandina lõikest 1 on selles lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 millimeetri, tingimusel et:
a)
pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning
b)
pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
Artikkel 29f
Erieeskirjad sinise molva kaitseks
1. Iga aasta 1. märtsist kuni 31. maini ei tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
a)
Šoti mandrilava serv
-
59°58′ N, 07°00′ W
-
59°55′ N, 06°47′ W
-
59°51′ N, 06°28′ W
-
59°45′ N, 06°38′ W
-
59°27′ N, 06°42′ W
-
59°22′ N, 06°47′ W
-
59°15′ N, 07°15′ W
-
59°07′ N, 07°31′ W
-
58°52′ N, 07°44′ W
-
58°44′ N, 08°11′ W
-
58°43′ N, 08°27′ W
-
58°28′ N, 09°16′ W
-
58°15′ N, 09°32′ W
-
58°15′ N, 09°45′ W
-
58°30′ N, 09°45′ W
-
59°30′ N, 07°00′ W
-
59°58′ N, 07°00′ W
b)
Rosemary madaliku serv
-
60°00′ N, 11°00′ W
-
59°00′ N, 11°00′ W
-
59°00′ N, 09°00′ W
-
59°30′ N, 09°00′ W
-
59°30′ N, 10°00′ W
-
60°00′ N, 10°00′ W
-
60°00′ N, 11°00′ W
V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
59°15′ N, 10°24′ W
-
59°10′ N, 10°22′ W
-
59°08′ N, 10°07′ W
-
59°11′ N, 09°59′ W
-
59°15′ N, 09°58′ W
-
59°22′ N, 10°02′ W
-
59°23′ N, 10°11′ W
-
59°20′ N, 10°19′ W
-
59°15′ N, 10°24′ W
2. Lõikes 1 osutatud piirkonda sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha.
3. Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab kummaski lõikes 1 osutatud piirkonnas kuue tonnini:
a)
lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib;
b)
ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist;
c)
ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi heita.
4. Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõudedja nendega seotud tingimused) (12) artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli lõikes 4 osutatud ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECF nõuande põhjal üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra.
5. Iga aasta 15. veebruarist kuni 15. aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
60°58.76′ N, 27°27.32′ W
-
60°6.02′ N, 27°31.16′ W
-
60°59.76′ N, 27°43.48′ W
-
61°03.00′ N, 27°39.41′ W
-
60°58.76′ N, 27°27.32′ W
Artikkel 29g
Meetmed seoses meriahvena püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes
1. Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud iga aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFC reguleeritavas piirkonnas, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1236/2010 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem) (13) artikli 3 lõikes 3.
2. Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist.
3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70.
4. Erandina määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktist b esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev.
5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3.
6. Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile.
7. Komisjon teatab liikmesriikidele kuupäeva, mil NEAFC sekretariaat teavitab NEAFC lepinguosalisi, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates kõnealusest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.
Artikkel 29h
Meetmed seoses meriahvena püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes
1. Meriahvena püük on keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes.
Erandina esimesest lõigust on meriahvena püük lubatud 11. maist kuni 31. detsembrini piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel („meriahvena kaitseala”):
-
64°45′ N, 28°30′ W
-
62°50′ N, 25°45′ W
-
61°55′ N, 26°45′ W
-
61°00′ N, 26°30′ W
-
59°00′ N, 30°00′ W
-
59°00′ N, 34°00′ W
-
61°30′ N, 34°00′ W
-
62°50′ N, 36°00′ W
-
64°45′ N, 28°30′ W
2. Olenemata lõikest 1, võib liidu õigusaktiga lubada meriahvena püüki väljaspool meriahvena kaitseala Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes iga aasta 11. maist kuni 31. detsembrini teaduslike nõuannete põhjal ja tingimusel, et asjaomases geograafilises piirkonnas on NEAFC kehtestanud meriahvena varude taastamise kava. Kõnealusel püügil võivad osaleda ainult liidu laevad, millel on nende vastava liikmesriigi nõuetekohane luba ja millest on teavitatud komisjoni määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 kohaselt.
3. Keelatud on kasutada traalnootasid, mille võrgusilma suurus on alla 100 millimeetri.
4. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70.
5. Väljaspool meriahvena kaitseala kala püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast viimast püügiandmete edastamist.
6. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3.
7. Lõikes 6 osutatud aruanne koostatakse vastavalt asjaomastele eeskirjadele.
13)
Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:
„1a. Lõiget 1a ei kohaldata piirkonnas 9.”
14)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 31a
Elektriga kalapüük ICES IVc ja IVb rajoonis
1. Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:
-
punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° põhjalaiust,
-
seejärel ida poole kuni punktini 55° põhjalaiust ja 5° idapikkust,
-
seejärel põhja poole kuni 56° põhjalaiuseni,
-
ja lõpuks ida poole kuni 56° põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.
2. Elektriimpulssidega kalapüük on lubatud üksnes juhul, kui:
a)
maksimaalselt 5 % piimtraali kasutavatest liikmesriigi laevadest kasutab traalimise ajal elektriimpulsse;
b)
maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;
c)
elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V;
d)
kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase saja traalimise ajal. Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi;
e)
raskusselise ees on keelatud kasutada üht või enamat ketipöörlejat.”
15)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 32a
Saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele
1. Pelaagilise püügi laeval, mis püüab makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 2 määratletud NEAFC konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10 millimeetrit.
Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei ületa ava diameeter 10 millimeetrit. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates rennides ei ületa 15 millimeetrit.
2. Kõigil NEACF konventsiooni alal tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi pumpamine allpool nende veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee mahutitest (RSW-mahutid).
3. Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFC konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi laevade (millel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat) saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi. Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal.”
16)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 34a
Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres
1. 14. veebruarist kuni 30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega:
-
Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning
-
sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi geograafilisi koordinaate:
-
punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel põhjalaiusel 54°30′,
-
54°30′ N, 04°50′ W,
-
53°15′ N, 04°50′ W,
-
punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53°15′N.
2. Erandina lõikest 1 kõnealuses lõikes osutatud piirkonnas ja ajavahemikul:
a)
lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning:
-
selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70-79 millimeetrit või 80-99 millimeetrit;
-
selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega;
-
sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 millimeetri, ning
-
neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
53°30′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 05°20′ W
-
54°20′ N, 04°50′ W
-
54°30′ N, 05°10′ W
-
54°30′ N, 05°20′ W
-
54°00′ N, 05°50′ W
-
54°00′ N, 06°10′ W
-
53°45′ N, 06°10′ W
-
53°45′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 05°30′ W
b)
lubatakse kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:
-
vastavad punktis a esitatud tingimustele;
-
selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa rajooni) tursavarude taastamiseks) (14) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele ning
-
sorteerimisvõrk on kooskõlas käesoleva määruse XIVa lisa punktidega 2-5;
c)
lubatakse ka kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
53°45′ N, 06°00′ W
-
53°45′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 06°00′ W
-
53°45′ N, 06°00′ W
Artikkel 34b
Seisevvõrkude kasutamine ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ning ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonnas ida pool 27° W
1. Liidu kalalaevad ei kasuta ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, VIII, IX ja X alapiirkonnas ankurdatud seisevvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri.
2. Erandina lõikest 1 lubatakse kasutada järgmisi püügivahendeid:
a)
seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 millimeetrit ja alla 150 millimeetri, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W; seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajoonis ning ICES X alapiirkonnas, ning seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on 80-110 millimeetrit ICES VIIIc rajoonis ja ICES alapiirkonnas IX, tingimusel et:
-
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
-
need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni 5 meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 25 km kalalaeva kohta;
-
võrk on vees kuni 24 tundi;
b)
nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250 millimeetrit, tingimusel et:
-
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33;
-
need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni 10 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 100 km kalalaeva kohta;
-
võrk on vees kuni 72 tundi;
c)
seisevvõrgud silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, tingimusel et:
-
neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
-
need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni neli meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta;
-
püünis on vees kuni 24 tundi;
-
merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %;
-
püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset;
-
püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %;
-
laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % liidu püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest ja
-
liidu püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50 kg;
d)
nakkevõrgud ICES IX alapiirkonnas, mille võrgusilma suurus on vähemalt 220 millimeetrit, tingimusel et:
-
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 30 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,44;
-
need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni 5 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta;
-
võrk on vees kuni 72 tundi.
3. Kõnealust erandit ei kohaldata NEACF reguleeritavas piirkonnas.
4. Igale kalalaevale, mis kasutab ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, VIII, IX ja X alapiirkonnas ankurdatud seisevvõrke, nakkevõrke või abaraid kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7.
5. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud lõike 2 punktides a, b või d. Laeva pardal võib olla võrke, mille kogupikkus on kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta.
6. Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdva kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse enne, kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes, ning annab aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.
7. Pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ning ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W ja VIII, IX ja X alapiirkonnas merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:
a)
püügivahend ei ole korralikult märgistatud;
b)
poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100 meremiili kaugusel;
c)
püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem;
d)
püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust.
8. Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdva kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:
-
kasutatud võrgu silmasuurus,
-
ühe võrgu nominaalpikkus,
-
võrkude arv jadas,
-
kasutatud jadade koguarv,
-
iga jada kasutamise koht,
-
iga jada kasutamise sügavus,
-
iga jada vees olemise aeg,
-
kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.
9. Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdval kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates.
10. Lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud püügivahendit kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.
11. Komisjon võib pärast STECFiga konsulteerimist võtta vastu rakendusaktid, millega jäetakse liikmesriigi konkreetne püügitegevus ICES VIII, IX, X alapiirkonnas lõigete 1-9 kohaldamisalast välja, juhul kui liikmesriikide esitatud teabe kohaselt toob see püügitegevus kaasa haide kaaspüügi ja tagasiheite väga vähesel määral.
Artikkel 34c
Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused
1. Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (15) artikli 5 lõikes 2 sätestatust, lubatakse määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas kala püüda traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70-99 millimeetrit ja mis on varustatud XIVb lisa kohase ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.
2. Kalapüügil ICES VIIIa ja VIIIb rajoonis on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega selektiivakna ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 millimeetrit. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.
Artikkel 34d
Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed NEAFC reguleeritavas piirkonnas
1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
Reykjanese aheliku osa:
-
55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W
-
55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W
-
54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W
-
54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W
-
54°00′ N, 34°00′ W
-
53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W
-
53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W
-
55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W
Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) põhjapoolne piirkond:
-
59°45′ N, 33°30′ W
-
57°30′ N, 27°30′ W
-
56°45′ N, 28°30′ W
-
59°15′ N, 34°30′ W
-
59°45′ N, 33°30′ W
Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) keskpiirkond (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region):
-
53°30′ N, 38°00′ W
-
53°30′ N, 36°49′ W
-
55°04.5327′ N, 36°49′ W
-
54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W
-
54°41.1841′ N, 34°00′ W
-
53°30′ N, 30°00′ W
-
51°30′ N, 28°00′ W
-
49°00′ N, 26°30′ W
-
49°00′ N, 30°30′ W
-
51°30′ N, 32°00′ W
-
51°30′ N, 38°00′ W
-
53°30′ N, 38°00′ W
Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) lõunapoolne piirkond:
-
44°30′ N, 30°30′ W
-
44°30′ N, 27°00′ W
-
43°15′ N, 27°15′ W
-
43°15′ N, 31°00′ W
-
44°30′ N, 30°30′ W
Altairi veealused mäed:
-
45°00′ N, 34°35′ W
-
45°00′ N, 33°45′ W
-
44°25′ N, 33°45′ W
-
44°25′ N, 34°35′ W
-
45°00′ N, 34°35′ W
Anti-Altairi veealused mäed:
-
43°45′ N, 22°50′ W
-
43°45′ N, 22°05′ W
-
43°25′ N, 22°05′ W
-
43°25′ N, 22°50′ W
-
43°45′ N, 22°50′ W
Hattoni madalik:
-
59°26′ N, 14°30′ W
-
59°12′ N, 15°08′ W
-
59°01′ N, 17°00′ W
-
58°50′ N, 17°38′ W
-
58°30′ N, 17°52′ W
-
58°30′ N, 18°22′ W
-
58°03′ N, 18°22′ W
-
58°03′ N, 17°30′ W
-
57°55′ N, 17°30′ W
-
57°45′ N, 19°15′ W
-
58°11.15′ N, 18°57.51′ W
-
58°11.57′ N, 19°11.97′ W
-
58°27.75′ N, 19°11.65′ W
-
58°39.09′ N, 19°14.28′ W
-
58°38.11′ N, 19°01.29′ W
-
58°53.14′ N, 18°43.54′ W
-
59°00.29′ N, 18°01.31′ W
-
59°08.01′ N, 17°49.31′ W
-
59°08.75′ N, 18°01.47′ W
-
59°15.16′ N, 18°01.56′ W
-
59°24.17′ N, 17°31.22′ W
-
59°21.77′ N, 17°15.36′ W
-
59°26.91′ N, 17°01.66′ W
-
59°42.69′ N, 16°45.96′ W
-
59°20.97′ N, 15°44.75′ W
-
59°21′ N, 15°40′ W
-
59°26′ N, 14°30′ W
Loode-Rockalli madalik:
-
57°00′ N, 14°53′ W
-
57°37′ N, 14°42′ W
-
57°55′ N, 14°24′ W
-
58°15′ N, 13°50′ W
-
57°57′ N, 13°09′ W
-
57°50′ N, 13°14′ W
-
57°57′ N, 13°45′ W
-
57°49′ N, 14°06′ W
-
57°29′ N, 14°19′ W
-
57°22′ N, 14°19′ W
-
57°00′ N, 14°34′ W
-
56°56′ N, 14°36′ W
-
56°56′ N, 14°51′ W
-
57°00′ N, 14°53′ W
Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):
-
56°24′ N, 15°37′ W
-
56°21′ N, 14°58′ W
-
56°04′ N, 15°10′ W
-
55°51′ N, 15°37′ W
-
56°10′ N, 15°52′ W
-
56°24′ N, 15°37′ W
Logachevi veealune mägi:
-
55°17′ N, 16°10′ W
-
55°34′ N, 15°07′ W
-
55°50′ N, 15°15′ W
-
55°33′ N, 16°16′ W
-
55°17′ N, 16°10′ W
Lääne-Rockalli veealune mägi:
-
57°20′ N, 16°30′ W
-
57°05′ N, 15°58′ W
-
56°21′ N, 17°17′ W
-
56°40′ N, 17°50′ W
-
57°20′ N, 16°30′ W
2. Kui NEAFC reguleeritava piirkonna uutes ja senistes põhjalähedase püügi piirkondades toimuva püügi käigus püütud eluskoralli või eluskäsnade kogus püügivahendi kohta on suurem kui 60 kg eluskoralli ja/või 800 kg eluskäsnade puhul, teatab laev sellest oma lipuriigile, lõpetab püügi ja liigub vähemalt 2 meremiili eemale asukohast, mis tõenditele tuginedes on lähim kõnealuse saagi püüdmise täpsele kohale.
Artikkel 34e
Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis
1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
Belgica veealune mäestik:
-
51°29.4′ N, 11°51.6′ W
-
51°32.4′ N, 11°41.4′ W
-
51°15.6′ N, 11°33.0′ W
-
51°13.8′ N, 11°44.4′ W
-
51°29.4′ N, 11°51.6′ W
Hovlandi veealune mäestik:
-
52°16.2′ N, 13°12.6′ W
-
52°24.0′ N, 12°58.2′ W
-
52°16.8′ N, 12°54.0′ W
-
52°16.8′ N, 12°29.4′ W
-
52°04.2′ N, 12°29.4′ W
-
52°04.2′ N, 12°52.8′ W
-
52°09.0′ N, 12°56.4′ W
-
52°09.0′ N, 13°10.8′ W
-
52°16.2′ N, 13°12.6′ W
Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:
-
53°30.6′ N, 14°32.4′ W
-
53°35.4′ N, 14°27.6′ W
-
53°40.8′ N, 14°15.6′ W
-
53°34.2′ N, 14°11.4′ W
-
53°31.8′ N, 14°14.4′ W
-
53°24.0′ N, 14°28.8′ W
-
53°30.6′ N, 14°32.4′ W
Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:
-
53°43.2′ N, 14°10.8′ W
-
53°51.6′ N, 13°53.4′ W
-
53°45.6′ N, 13°49.8′ W
-
53°36.6′ N, 14°07.2′ W
-
53°43.2′ N, 14°10.8′ W
Porcupine’i madaliku edelaosa:
-
51°54.6′ N, 15°07.2′ W
-
51°54.6′ N, 14°55.2′ W
-
51°42.0′ N, 14°55.2′ W
-
51°42.0′ N, 15°10.2′ W
-
51°49.2′ N, 15°06.0′ W
-
51°54.6′ N, 15°07.2′ W
2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad kantakse püügiluba omavate laevade loetellu ning neile antakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügiluba. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid.
3. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüda kavatsevad pealaagilise püügi laevad teatavad määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 15 määratletud kalapüügi seirekeskusele Iirimaal neli tundi varem oma kavatsusest siseneda ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.
4. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvatel pelaagilise püügi laevadel on toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.
5. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad saadavad iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.
6. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kalapüügi lõpetanud pelaagilise püügi laevad teavitavad Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.
7. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal pelaagiliste liikide püügi piiranguna nõutakse, et pardal olevad või püügil kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16-31 millimeetrit või 32-54 millimeetrit.
Artikkel 34f
Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIIc rajoonis
1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
El Cachucho:
-
44°12′ N, 05°16′ W
-
44°12′ N, 04°26′ W
-
43°53′ N, 04°26′ W
-
43° 53′ N, 05°16′ W
-
44°12′ N, 05°16′ W
2. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust võivad laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjaõngejadadega püüdnud lima-niituimlutsu, saada oma kalandusametilt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt kalapüügiloa sellise püügi jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44°00.00′ N. Igal sellise loa saanud laeval on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on lõikes 1 osutatud piirkonnas kala püüdes kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.
17)
Artikkel 38 jäetakse välja.
18)
Artikkel 47 jäetakse välja.
19)
Vastavalt käesoleva määruse lisale muudetakse määruse (EÜ) nr 850/98 I, IV, XII ja XIV lisa.
20)
Vastavalt käesoleva määruse lisale lisatakse XIIa, XIVa, XIVb, XIVc ja XIVd lisa.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1434/98 muutmine
Määruse (EÜ) nr 1434/98 artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:
„1a. Lõiget 1 ei kohaldata ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni ELi vetes püütud heeringa suhtes.”
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 13. märts 2013