PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1269/2012,
21. detsember 2012,
millega muudetakse määrust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) on nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (2) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Meetmetega kehtestati 24,1 protsendine väärtuseline dumpinguvastane tollimaks individuaalselt nimetatud Venemaa eksportivate tootjate impordi suhtes, kõikide teiste Venemaa äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 35,8 %. Praeguse läbivaatamise uurimise käigus vaadeldava äriühingute grupi OAO TMK (edaspidi „TMK grupp” või „taotluse esitaja”), kuhu kuuluvad äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 35,8 % (st jääktollimaks).
(2)
Pärast seda kui TMK grupi puhul korraldati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealne läbivaatamine (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2008 (3) Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtinud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu TMK grupi jaoks 27,2 protsendile.
(3)
Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimine”) jättis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 (4) jõusse määrusega (EÜ) nr 954/2006 Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud meetmed.
(4)
Seega kehtivad praegu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 kehtestatud meetmed. TMK grupi, kuhu kuuluvad äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 27,2 %.
1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(5)
14. oktoobril 2011 avaldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (5) Venemaalt pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta.
(6)
Läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisega, algatati pärast seda, kui TMK grupp esitas selleks põhjendatud taotluse. Taotluses esitas taotluse esitaja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.
1.3. Huvitatud isikud
(7)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(8)
Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku, millele taotluse esitaja vastas ettenähtud tähtaja jooksul.
(9)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ulatuse kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati taotluse esitaja valdustesse ning temaga seotud kaubandusettevõtjate ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lõtkarino), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) and TMK Global S.A. (Genf) juurde.
1.4. Läbivaatamise uurimisperiood
(10)
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(11)
Vaatlusalune toode on sama, mis on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 585/2012, millega kehtestati praegu kohaldatavad meetmed, st Venemaalt pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding - IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (6) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „õmblusteta torud”).
2.2. Samasugune toode
(12)
Nagu esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev uurimine, et Venemaal toodetud ja liitu eksporditud tootel, Venemaal toodetud ja omamaisel turul müüdaval tootel ja liidus liidu tootjate toodetud ja nende müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.1.1. Normaalväärtus
(13)
Kodumaisel turul toimus müük seotud äriühingute ZAO TMK Trade House ja TMK Warehouse kaudu, kes müüsid toodet edasi Venemaa sõltumatutele klientidele.
(14)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu toimuva ekspordi müügi kogumahuga, st kas vaatlusaluse toote sellise müügi kogumaht esindas vähemalt 5 % liitu toimunud ekspordi müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük oli tüüpiline kõigi eksportivate tootjate puhul.
(15)
Lisaks uuriti seda, kas iga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdava samasuguse toote tooteliigi müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui taotleja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(16)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 uuriti seejärel, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib öelda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(17)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(18)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mida väljendati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(19)
Muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % liitu suunatud ekspordi müügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus arvutati tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Omamaise müügi olemasolu korral kasutati selleks vaatlusaluste tooteliikide puhul omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingutest saadud kasumit tooteliigi kohta. Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit.
(20)
Tootmiskulude, ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas hind, mida eksportivad tootjad gaasi eest maksid, peegeldas gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.
(21)
Tehti kindlaks, et gaasihind, mida eksportivad tootjad siseturul maksid, oli ligikaudu üks kolmandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaised gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis jäävad tunduvalt madalamaks maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Seetõttu, kuna gaasihinnad ei peegeldunud eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda ei olnud võimalik leida, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ja seda kohandati kohalike jaotushindade järgi. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, ning seega võib seda käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.
(22)
Pärast avaldamist väitis TMK grupp, et gaasi hinna kohandus on vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 5 ning WTO AD kokkuleppe punktiga 2.2.1.1. Nagu märgitud põhjenduses 21, tehti kindlaks, et gaasihind, mida maksab TMK grupp omamaisel turul, on ligikaudu üks kolmandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Kuna gaasihinnad ei peegeldunud asjakohaselt eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. TMK grupi väidet peeti põhjendamatuks ning seda ei kinnitanud tõendusmaterjalid, mistõttu see lükati tagasi.
3.1.2. Ekspordihind
(23)
Tuleb märkida, et TMK grupi esitatud andmetes ei kajastatud vaatlusaluse toote ekspordi koguseid täies ulatuses, sest TMK grupp leidis, et kõnealused õmblusteta torud tuleb uurimisest välja jätta. Komisjoni talitustele näidati kohapealse kontrollkäigu ajal näiteid nende toodete ristlõigetest (enne ja pärast toote töötlemist), mis väidetavalt vaatlusaluse toote määratluse alla ei kuulu. Seda ei saanud siiski vaieldamatuks tõendiks lugeda.
(24)
Pärast asjaolude uurimist siiski leiti, et need õmblusteta torud kuuluvad toote määratluse alla. Seega võeti dumpingu arvutamisel vastavaid eksporditehinguid arvesse.
(25)
9. novembril 2012 vastutava isiku juhatusel toimunud ärakuulamisel teatas TMK grupp, et nad soovisid eelkõige tegelda klassifitseerimise küsimusega, mis tõstatati avaldamisdokumendis, mis nende arvates tõi kaasa dumpingumarginaali tõusu ligikaudu 13-14 %. TMK grupp avaldas imestust, et selliseid tooteid loetakse uurimise alla kuuluvaks ning kordas, et neid ekspordikoguseid ei teatatud sellepärast, et tegemist oli „torutoorikutega” (nimetatud ka „õõnesprofiilideks”), mis ei ole seega torud ega kuulu TMK grupi arvates tootevalikusse. Nad väitsid ka seda, et kõnealust küsimust käsitlesid komisjoni talitused oma kontrollkäigul väga pinnapealselt. Sellega seoses märgitakse, et TMK grupp ise teatas ühes 31. augustil 2012 saadetud dokumendis, et „küsimusega, kas nn torutoorikuid, mis kuuluvad CN-koodi 7304 59 10 alla, tuleks lisada uurimise tootevalikusse, tegeldi uurimise käigus laiaulatuslikult. Tegelikult on nii Euroopa terastorude liidul (ESTA) kui ka TMK grupil olnud mitmel korral palju võimalusi sellel teemal oma seisukohti esitada. Komisjoni talitused palusid TMKga seotud importijatel täita küsimustiku lisa ning kontrollisid teavet, mida nad said kohapeal kontrollkäigul asjaomast teavet kogudes. Väide, et komisjoni talitused tegelesid selle küsimusega uurimise ajal „pinnapealselt” ning et kõnealused tooted kuulusid tootevalikusse, ei ole õige ja lükati seega tagasi.
(26)
Siis teatas TMK grupp, et nende ekspordikoguste lisamine on õigusvastane ja õigustamatu, kuna komisjoni talitused ei ole suutnud tõendada, et torud ei ole töötlemata ning järeldus, et need nn torutoorikud on pooltöödeldud tooted, ei ole põhjendatud.
(27)
Esiteks meenutatakse, et CN-koodidega 7304 39 10 ja 7304 59 10 kaetud tooted on rauast või terasest (v.a malmist) töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks. Alamrubriikide 7304 39 10 ja 7304 59 10 selgitavas märkuses väidetakse, et õmblusteta terastorusid valmistatakse tavaliselt „õõnes- ja kuumvaltsimise või õõnesvaltsimise ja kuumtõmbamisega; tavaliselt nimetatakse neid torutoorikuteks. Need on mõeldud teistsuguse kuju ja seinapaksusega torude valmistamiseks, mille mõõtmete täpsus on suurem. Tollile esitamisel peavad neil otsad olema eelnevalt lõigatud ja kraadid eemaldatud, kuid muul viisil viimistlemata. Nende välis- ja sisepinnad on töötlemata ja lõõmutustagi eemaldamata. Torusid ei ole õlitatud, tsingitud ega värvitud.” Pärast selliste TMK grupi ja ESTA esitatud väidete kaalumist otsustati mitme kontrollkäikudel kohapeal saadud dokumendi (klientide tellimused ja tootekirjeldused, äriühingute vahelised lepingud, seotud importijate esitatud arved, standardi ISO 9809-1 kirjeldus) alusel, et need on tõepoolest pooltöödeldud torud selles mõttes, et nad peavad vastama teatud nõuetele ja tootekirjeldustele, nagu näiteks „eriti kvaliteetsed SS kuumtöötlusega torud silindrite valmistamiseks, terasest 34CrMo4 vastavalt normidele UNI EN 10083-1 ja DIN 1629 „lõõmutatud ja töötlemata” ning „siledate otstega”, tellimuses täpsustatud mõõtmetega.” Klientide tellimustes on esitatud veel teisi nõudeid, nagu ultraheliuuring varjatud puuduste avastamiseks, paksuse kontrollimine, ovaalsuse ja sirgsuse nõuded, mis samuti viitavad torude töötlemisele, nii et tegemist ei ole siiski torutoorikutega.
(28)
TMK grupp väitis, et asjaomaste CN-koodide ega selgitavate märkuste juures ei ole nõudeid „lõõmutatud ja töötlemata” ning „siledate otstega”, et määrata, kas toru on töötlemata. Selle kohta märgitakse, et pealkirjades ja asjaomastes selgitavates märkustes ei leidu alati kõikide toote omaduste täielikku loetelu. Selliste toodete puhul, nagu kõnealused tooted, millel esineb mitmele tootele omaseid omadusi, toimub klassifitseerimine imporditavate toodete kõige tähtsamate omaduste alusel. Kuigi need omadused ei ole esitatud asjaomaste CN-koodide ja selgitavate märkuste tekstis, on need ikkagi olulised omadused, mille alusel hinnata, kas kõnealust tüüpi toodet saab või ei saa lugeda töötlemata tooteks, mis kuulub CN-koodide 7304 39 10 ja 7304 59 10 alla.
(29)
TMK grupp väitis, et kõnealused torud ei ole lõõmutatud, sest neile ei tehtud kuumtöötlust, nagu on kirjutatud materjali tõendis. Selle kohta märgitakse, et tellija on hankekirjelduses esitanud vastuolulist teavet, kuna seal osutatakse kuumtöötlusele. Hankekirjeldusele on osutatud teistes dokumentides, nagu TMK väljaantud tootja tõend ning TMK grupi ja selle sõltumatu tellijaga sõlmitud lepingu tootekirjelduses.
(30)
Märgiti, et äriühingute vahelistes lepingutes, mis TMK grupp esitas kohapeal toimunud kontrollikäigu ajal, kuulusid need tooted teise CN-koodi alla (meetmetega seotud), kuid hiljem muudeti see CN-koodiks, mis ei olnud meetmetega seotud (ka uurimisperioodi ajal), kuigi kättesaadava teabe kohaselt ei toimunud kliendi tellimuses ega tootekirjelduses mingeid muudatusi. TMK grupp väitis, et selline CN-koodi muutmine ei ole asjakohane, sest kohaldatavate klassifitseerimisreeglite seisukohast on olulised toodete omadused nende importimisel liitu. Toote omadused importimisel liitu on tähtsad, kuid TMK grupp ei eita, et nad klassifitseerisid toote tüübid meetmete alla kuuluvaks enne klassifikatsiooni muutmist isegi ilma mingite muudatusteta tootekirjelduses. Seda peetakse üheks selliseks asjaoluks, mille põhjal võib teha järelduse, et asjaomased tootetüübid kuuluvad uurimise alla.
(31)
Märgiti veel seda, et sõltumatu kliendi ostu tootekirjeldus osutab selgelt pooltöödeldud tootele, mitte torutoorikutele või õõnesprofiilidele. Viimase punkti kohta väitis TMK, et toote klassifitseerimise seisukohast ei ole mingit tähtsust sellel, kuidas klient toodet kirjeldab. Selle kohta märgitakse, et kliendi esitatud tootekirjeldusel on sel määral tähtsust, et klient ilmselt teab, millised on toote nõuded, kui ta teeb tellimust. Seega on kaheldav väide, et kliendi tootekirjeldus ei ole üldse asjakohane.
(32)
Järelikult peavad kuumtöötlusega valmistatud õmblusteta terastorud niisuguste silindrite valmistamiseks vastama väga üksikasjalikele tehnilistele ja kvaliteedinõuetele ning olema täpsete mõõtmetega. Niisugused omadused on ilmselgelt vastuolus CN-koodide 7304 39 10 ja 7304 59 10 selgitavates märkustes nimetatud väitega „töötlemata”, mistõttu lükatakse tagasi TMK grupi märkus, et komisjon on mõistet „töötlemata” valesti mõistnud.
(33)
Vastupidiselt mitmele eelnevale väitele teatas TMK grupp, et neid tooteid müüdi sõltumatule kliendile mitte ainult ühe kasutamisviisi jaoks, silindrite tootmiseks, vaid neist võidi valmistada ka nn täppistorusid. Grupp teatas, et sõltumatu klient valmistas torutoorikutest kõigepealt külmvaltstorud (nn täppistorud) ja neist valmistas gaasisilindreid. Tuleb märkida, et see on vastuolus nii sellega, mida TMK grupp on varem väitnud ja ka sellega, mis ilmnes kontrollkäikude ajal kogutud dokumentidest. Eeltoodule vaatamata tuleb märkida, et see täiendav väide on uus väide, mis esitati hiljem ja seda ei ole tõendusmaterjaliga tõendatud. TMK grupp esitas tõendusmaterjali, millest väidetavalt ilmnes, et sõltumatu klient müüs ka täppistorusid. See tõendusmaterjal esitati uuringu väga hilises järgus ja ajavahemiku kohta, mis oli kaua aega pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu ning dokumendid olid seotud igat tüüpi külmvaltstoodete (torude) või sektsioonide võimaliku müügiga. Seetõttu lükati need vastuväited tagasi.
(34)
Suurem osa vaatlusaluse toote ekspordist liidus paiknevatele sõltumatutele tootjatele toimus kahe seotud kaubandusettevõtte, st Saksamaal paikneva TMK Europe GmbH ja Itaalias paikneva TMK Italia s.r.l.-i kaudu. Nimetatud ekspordi suhtes kehtinud ekspordihind määrati tegelikult makstud või makstava hinna alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, st kasutades liidu esimese sõltumatu ostja poolt seotud äriühingule uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavat hinda, mida kohandati, arvestades kõiki impordi ja edasimüügi käigus tekkinud kulusid ja kasumit.
(35)
Väheseid koguseid eksporditi otse liidus paiknevatele sõltumatutele klientidele. Ekspordihind nimetatud koguste puhul määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
3.1.3. Võrdlus
(36)
Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohandati nõuetekohaselt normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selle põhjal tehti kohandused pakendamis-ja transpordikulude, laenukulude ja kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude osas.
(37)
TMK grupp taotles, et omamaisel turul ja ekspordiks müüdavate õmblusteta torude õiglase võrdluse tagamiseks võetaks arvesse õmblusteta torude teatavaid omadusi, mis näitavad terase kvaliteeti, keermestuse liiki ja pinnatöötlust.
(38)
Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (ESTA) väitis, et kõik taotlused toote määratluse või esialgsel uurimisel või sellele järgnenud läbivaatamisel kasutatud metoodika muutmiseks on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9 ja tuleks jätta arvestamata.
(39)
Selles osas leiti uurimise käigus, et TMK grupi tehtud taotlus ei mõjuta toote määratlust, vaid pigem võimaldab määrata täiendavaid omadusi, mis tagavad samu omadusi omavate õmblusteta torude õiglase võrdluse. Veel leiti, et need täiendavad omadused mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.
(40)
Eelnevast lähtuvalt leiti, et taotlus on põhjendatud ja seega võeti eespool nimetatud omadusi arvesse.
(41)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 10 väitis TMK grupp, et toimunud tehingute (nn tarnitud, toll tasutud) puhul makstud tollimaksu ei tuleks ekspordihinna määramisel maha arvutada. TMK grupp väitis, et võrreldes viimase, 12 kuud kestnud ajavahemikuga, mil TMK grupi õmblusteta torude ekspordile liitu ei olnud veel dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatud (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006 või võrdlusperiood), peegeldus tollimaks nõuetekohaselt hindades, mida küsiti uurimisperioodil ja liidu hilisemates müügihindades.
(42)
Selles osas leiti, et esimestele sõltumatutele klientidele müümisel kehtinud hinnad tingimusega „tarnitud, toll tasutud” ei katnud kulusid ega ammugi mitte dumpinguvastaseid tollimakse, st need tehingud olid üldiselt kahjumlikud. Veel märgitakse, et kuigi sarnaste toodete hinnad kasvasid võrdlusperioodi järgselt umbes 30 %, kasvasid tooraine hinnad, mis moodustavad keskmiselt üle 50 % tootmiskuludest, samal ajavahemikul üle 70 %. Eelneva põhjal leiti, et ei ole esitatud piisavalt tõendeid, mis näitaksid, et tollimaks peegeldus nõuetekohaselt küsitud hindades.
(43)
Märgiti ka, et isegi juhul kui nõustutakse, et tollimaks peegeldus hilisemates müügihindades (mis nii ei olnud), on algmääruse artikli 11 lõikes 10 nõutud, et tollimaks peab kajastuma mõlemas, nii edasimüügi hinnas kui ka hilisemas müügihinnas.
(44)
Pärast järelduste avaldamist kordas TMK grupp vastuväiteid tollimaksu mahaarvamise kohta ekspordihindadest ja väitis, et tehtud gaasi hinna kohandused on tekitanud kahjumit, mis on väite esitaja arvates väiksemat suurusjärku, kuid ei esitanud mingeid tõendeid. TMK grupp jäi kindlaks oma seisukohale, et asjaolu, et tehasehinna tasandi ekspordihind peaks ületama tootmiskulu, ei ole õiguslikult pädev ning kordas arvamust, et ainuke uuritav nõue peaks olema see, kas makstud dumpinguvastane tollimaks väljendab edasimüügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt, kes ostsid tingimusel „tarnitud, toll tasutud”. Kuid hind tingimusel „tarnitud, toll tasutud”, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt, ei katnud kulusid ega ka dumpinguvastast tollimaksu, isegi mitte ilma gaasihinna kohanduseta, ja et toorme hind, mis on keskmiselt rohkem kui 50 % tootmiskuludest, kasvas samal ajavahemikul rohkem kui 70 %, nagu tõdetud põhjenduses 42, on selge, et TMK grupp ei ole esitanud vaieldamatuid tõendeid, mis näitaksid, et tollimaks väljendab tõepäraselt küsitud hinda või hilisemat müügihinda.
(45)
Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.
3.1.4. Dumpingumarginaal
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eraldi iga eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. TMK grupi jaoks määratakse kindlaks üks ühine dumpingumarginaal, selleks arvutatakse TMK gruppi kuuluvate eksportivate tootjate jaoks üks kaalutud keskmise dumpingu määr.
(47)
Selle põhjal on dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 29,6 %. Pärast järelduste teatavakstegemist osutas TMK grupp kahe selle grupi tootmisüksuste kohta tehtud dumpinguarvutuses ilmnenud vigadele. Need vead on parandatud ja TMK grupi uus kaalutud keskmine dumpingumarginaal on 28,7 %, mitte 29,6 %, nagu varem arvutatud.
(48)
Märgitakse, et see dumpingumarginaal on vastupidiselt läbivaatamise taotluses esitatud esmapilgul usutavatele tõenditele kõrgem, kui praegu TMK grupi impordi puhul kohaldatav tollimaks. Tollimaksu suurenemine tuleneb mitmest asjaolust. Esiteks osutasid läbivaatamise taotluses esitatud tõendid üksnes teatavatele tehingutele, mida sooritas kolmest eksportivast tootjast üks. Leiti, et mõned neist tehingutest ei olnud seotud vaatlusaluse tootega. Teiseks, nagu on eespool põhjenduses 23 märgitud, ei esitanud TMK grupp uurimise käigus andmeid mõne vaatlusaluse tootega tehtud eksporttehingu kohta. Lõpetuseks lükati tagasi TMK grupi väide, nagu oleks tollimaks kulu (vt põhjendusi 41-45). Kõik need asjaolud koos uurimise käigus kontrollitud asjaoludega tõid kaasa dumpingumarginaali suurendamise.
4. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD
(49)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(50)
TMK grupp märkis läbivaatamise taotluses, et esineb püsivat laadi muutunud asjaolusid, sest grupisiseselt on tehtud suuri struktuurimuutusi ja tootmisseadeid on oluliselt parandatud ning see on otseselt mõjutanud kulude struktuuri.
(51)
Uurimisel leiti, et TMK grupp on tõesti teinud märkimisväärseid investeeringuid, mis on suurendanud tõhusust ja tootmisvõimsust. Kuid kuna tooraine hind on tõusnud ja tootevalikus on järjest rohkem suurema lisandväärtusega tooteid, siis ei saanud tootmiskulude vähenemist kinnitada. Põhjenduses 50 osutatud parandused leiti olevat struktuurse iseloomuga ja on vähetõenäoline, et need lähemal ajal muutuvad.
(52)
Lisaks võeti arvesse hindade arenguid, mis toimusid uurimisperioodil toimunud ekspordil ELi mittekuuluvatesse riikidesse ja pärast uurimisperioodi toimunud ekspordil ELi. Leiti, et samasuguste toodete ekspordil ELi mittekuuluvatesse riikidesse oli hinnatase võrreldav samal ajal ELi toimunud eksportmüügi omaga. Mis puutub uurimisperioodi järgsesse ajavahemikku, siis leiti, et hinnad on veidi kõrgemad kui uurimisperioodil. See on kooskõlas rahvusvahelise hinnataseme suundumustega. Seega ei olnud märke ekspordihindade märgatavast kõikumisest lähemas tulevikus.
5. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE
(53)
Arvestades uurimise tulemusi, leitakse, et on asjakohane muuta TMK grupi jaoks vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 28,7 protsendile. Muudetud dumpinguvastane tollimaks tuleks sätestada arvutatud dumpingumarginaali tasemel, kuna see on madalam kui esialgses uurimises määratud kahjumarginaal.
(54)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kanne OAO Volzhsky Pipe Plant’i,
OAO Taganrog Metallurgical WorksOAO Sinarsky Pipe Plant’i ja OAO Seversky Tube Works’i kohta järgmisega:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. detsember 2012