ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. června 2014
o státní podpoře SA.18832 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/MX) (ex N 44/2005) prováděné Litvou pro snížení spotřební daně na biopaliva
(oznámeno pod číslem C(2014) 3600)
(Pouze litevské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/830/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Od roku 2006 provádí Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž každý rok kontrolu ex-post vzorku opatření v oblasti podpory provedených členskými státy. Litevský režim snížení spotřební daně na biopaliva byl součástí kontroly provedené v roce 2011, v jejímž rámci Komise přezkoumala, jak členské státy uplatnily vzorek dostupných režimů v období let 2009 až 2010. Tento režim schválila Komise jako věc číslo N44/2005 rozhodnutím K (2005) 2957C ze dne 27. července 2005 (dále jen „rozhodnutí Komise“).
(2)
Komise požádala Litvu, aby poskytla informace nezbytné pro posouzení způsobu, jakým byl proveden režim podpory v letech 2009 a 2010, prostřednictvím dopisů ze dne 7. října 2011, 27. ledna 2012 a 26. června 2012. Litva poskytla požadované informace v dopisech ze dne 10. listopadu 2011, 24. února 2012 a 18. července 2012.
(3)
Komise svým dopisem ze dne 17. července 2013 informovala Litvu, že se rozhodla zahájit řízení ve věci režimu podpory podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť byla znepokojena možným zneužitím podpory. Litevské orgány poskytly své připomínky dne 13. srpna 2013.
(4)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 8. listopadu 2013. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(5)
Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky.
II. POPIS REŽIMU PODPORY
(6)
Režim N 44/2005 spočíval ve snížení spotřební daně na biopaliva smíšená s pohonnými hmotami z fosilních paliv. Toto snížení se týkalo pouze biopalivové složky směsi. Následně byla snížena výše spotřební daně na směsné výrobky obsahující biopaliva podle podílu biopaliv ve výsledné směsi.
(7)
Cílem režimu bylo podpořit výrobu a používání biopaliv. Byl také určen jako pomoc Litvě při plnění cílů stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře používání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (2).
(8)
Snížení spotřební daně bylo otevřeno všem výrobcům biopaliv v Litvě a všem dovozcům biopaliv z jiných členských států nebo třetích zemí do Litvy.
(9)
Režim byl schválen Komisí dne 27. července 2005 a jeho platnost skončila dne 31. prosince 2010.
(10)
Během kontroly Komise zaznamenala, že Litva provedla režim způsobem, který zjevně nebyl zcela v souladu s rozhodnutím Komise.
(11)
Jak je uvedeno v rozhodnutí Komise, Litva se zavázala, že každoročně přezkoumá výrobní náklady biopaliv způsobilých ke snížení spotřební daně a cenový pohyb biomasy vzhledem k cenám pohonných hmot z fosilních paliv a v případě potřeby přizpůsobí částku podpory tak, aby se zabránilo nadměrným náhradám a cena biopaliva zůstala na stejné úrovni jako cena tradičních pohonných hmot. Litva se také zavázala, že bude Komisi předkládat výroční monitorovací zprávy obsahující veškeré náležité informace o výrobních nákladech biopaliv a tržní ceně pohonných hmot, aby dokázala, že nedochází k nadměrným náhradám. Komise při posuzování režimu podpory všechny tyto prvky zohlednila a došla k závěru, že režim je slučitelný s vnitřním trhem.
(12)
Od roku 2005, kdy bylo přijato rozhodnutí Komise, neobdržely příslušné útvary Komise (GŘ pro hospodářskou soutěž) žádnou výroční zprávu obsahující náležité informace o výrobních nákladech biopaliv a tržní ceně pohonných hmot, která by dokládala, že se monitoruje a zajišťuje, aby nedocházelo k nadměrným náhradám. Tyto informace Litva poskytla na výslovnou žádost Komise během kontroly, ale pouze pro roky, na něž se daná kontrola vztahovala.
(13)
V oznámení o režimu Litva poskytla údaje o výrobních nákladech bioethanolu a bionafty a Komise je posoudila. Litva uvedla, že kromě bioethanolu a bionafty může být podpora udělena také na čistý rostlinný olej, a zavázala se, že provede analýzu, jakmile biopalivový výrobek využije snížení daně, aby bylo zajištěno, že snížení nepovede k nadměrným náhradám. Tato informace měla být Komisi předložena ve výročních monitorovacích zprávách. Příslušné útvary Komise (GŘ pro hospodářskou soutěž) neobdržely žádné informace o tom, že Litva takovou analýzu provedla.
(14)
Během kontroly Litva předložila dokumenty dokazující, že ministerstvo hospodářství již v roce 2009 požadovalo, aby příjemci poskytli informace o průměrných nákladech a prodejních cenách pohonných hmot za rok 2008. Ministerstvo hospodářství obdrželo tyto údaje v roce 2009 a poskytlo tyto informace o vybraných příjemcích Komisi během kontroly v roce 2011. Litva však nepředložila souhrnné údaje o výrobních nákladech biopaliv. Komise proto nemohla řádně ověřit, zda nedochází k nadměrným náhradám.
III. VYJÁDŘENÍ LITVY
(15)
Po zahájení oficiálního vyšetřování Litva předložila Komisi dodatečné informace.
(16)
Litevské orgány poskytly Komisi kopie zpráv o podpoře využívání biopaliv v období let 2005 až 2010.
(17)
Litevské orgány vysvětlily, že ačkoli právní předpisy zahrnují možnost udělit v rámci režimu podporu na čistý rostlinný olej, nebyla z tohoto oleje vyrobena žádná bionafta. Na základě režimu NN44/2005 tedy taková podpora udělena nebyla. To vysvětluje, proč Komisi nebyla předložena příslušná zpráva.
(18)
Výroční zpráva za rok 2009 obsahuje několik tabulek poskytujících informace o výrobních nákladech biopaliv, cenách pohonných hmot z fosilních paliv, cenách biopaliv a cenách různých směsí. Tyto informace jsou shrnuty v níže uvedených tabulkách, přičemž se vychází ze směnného kurzu 1 EUR = 3,4528 LTL.
Tabulka 1
Výrobní náklady a prodejní cena (před zdaněním) pohonných hmot (bionafta a nafta) v roce 2009
Cena pohonné hmoty, LTL (4) za litr
Bionafta (FAME)
Nafta
1.
Suroviny (+)
[…] (3)
(…)
2.
Zpracování (+)
(…)
(…)
3.
Další náklady (výzkum, reorganizace výroby) (+)
(…)
-
4.
Výrobní náklady
(…)
(…)
5.
Logistika (+)
(…)
(…)
6.
Prodejní cena vedlejšího produktu (-)
(…)
-
7.
Zisk
-
(…)
8.
Prodejní cena stanovená výrobcem (před zdaněním)
3,42
1,25
Tabulka 2
Prodejní cena směsného paliva (nafta a bionafta)
Cena palivové směsi, LTL za litr 5 % FAME
5 % FAME
Náklady na bionaftu (FAME) ve směsi
(5 % × 3,42 LTL za litr)
0,171
Náklady na naftu ve směsi
(95 % × 1,25 LTL za litr)
1,188
Spotřební daň (95 % × LTL/litr) 1,14
1,08
Celková prodejní cena palivové směsi
2,439
Úprava z důvodu nižšího energetického obsahu směsi (15 %) (5)
0,025
Prodejní cena palivové směsi (poměrná)
2,46
Tabulka 3
Prodejní cena nafty
Prodejní cena nafty (před zdaněním)
1,25
Spotřební daň u nafty
1,14
Prodejní cena nafty v roce 2009 (6)
2,39
Tabulka 4
Výrobní náklady a prodejní cena (před zdaněním) bioethanolu a benzinu v roce 2009
Cena pohonné hmoty, LTL za litr
Bioethanol (ETBE)
Benzin
1.
Suroviny, včetně plateb za osivo/zrní (+)
(…)
(…)
2.
Zpracování (+)
(…)
(…)
3.
Další náklady (výzkum, reorganizace výroby) (+)
(…)
-
4.
Výrobní náklady
(…)
(…)
5.
Logistika (+)
(…)
(…)
6.
Prodejní cena vedlejšího produktu (-)
(…)
-
7.
Zisk
-
(…)
8.
Prodejní cena stanovená výrobcem (před zdaněním)
2,04
1,36
Tabulka 5
Prodejní cena palivové směsi (bioethanol a benzin)
Cena palivové směsi za litr
S obsahem 5 % bioethanolu
Náklady na bioethanol ve směsi
(5 % × 2,04 LTL za litr)
0,102
Náklady na benzin ve směsi:
(95 % × 1,36 LTL za litr);
1,292
Spotřební daň
(95 % × 1,50 LTL za litr);
1,425
Celková prodejní cena palivové směsi
2,819
Úprava kvůli nižšímu energetickému obsahu směsi (60 %) (7)
0,0612
Prodejní cena palivové směsi (poměrná)
2,88
Tabulka 6
Prodejní cena benzinu
Prodejní cena benzinu (před zdaněním) (100 % × 1,36 LTL za litr)
1,36
Spotřební daň u benzinu
1,50
Prodejní cena nafty v roce 2009 (8)
2,86
(19)
Litevské orgány uvedly, že údaje poskytnuté za období 2009 a 2010 (které se odrážejí ve výše uvedených tabulkách) jasně ukazují, že u výroby bionafty ani bioethanolu nedošlo k nadměrným náhradám.
IV. POSOUZENÍ PODPORY
(20)
Komise již ve svém rozhodnutí k věci N44/2005 došla k závěru, že dotyčné opatření zahrnuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Komise tento režim podpory posoudila na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001 (9), zejména jejich oddílu E.3.3, a došla k závěru, že podpora byla slučitelná s vnitřním trhem.
(21)
Litevské orgány Komisi potvrdily, že předložily výroční zprávy k věci NN44/2005. Tyto zprávy byly předloženy GŘ pro energetiku jako příloha ke zprávě o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě.
(22)
Litevské orgány nyní poskytly GŘ pro hospodářskou soutěž kopie zpráv, které předložily za období let 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 a 2010. Tyto zprávy obsahují podrobné informace o výrobních nákladech a prodejních cenách biopaliv. Kromě toho jsou zahrnuty ceny různých palivových směsí.
(23)
Během šetření mohla Komise posoudit, že litevské orgány splnily bod 34 rozhodnutí N44/2005 a předložily Komisi nezbytné výroční monitorovací zprávy o dotčeném režimu.
(24)
Litevské orgány vysvětlily, že během období fungování režimu nebyla vyrobena žádná biopaliva z čistého rostlinného oleje.
(25)
Během šetření Komise došla k závěru, že vzhledem k tomu, že v době fungování režimu nebyla vyrobena žádná biopaliva z čistého rostlinného oleje, nebylo nutné zahrnovat do zpráv předkládaných Komisi žádné informace v tomto ohledu.
(26)
Poté, co Komise posoudila všechny informace, které jí Litva poskytla ohledně výrobních nákladů biopaliv a cen pohonných hmot za období 2009 a 2010, souhlasí s tím, že souhrnně nedošlo v roce 2009 ani 2010 k nadměrným náhradám.
V. ZÁVĚRY
(27)
Komise shledává, že Litva správně provedla režim podpory N44/2005 v souladu s rozhodnutím Komise, jímž byl schválen.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim státní podpory N44/2005, který Litva provedla, je slučitelný s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie a byl správně proveden v souladu s rozhodnutím Komise K (2005) 2957C ze dne 27. července 2005.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Litevské republice.
V Bruselu dne 11. června 2014.
KOMISJONI OTSUS,
11. juuni 2014,
riigiabi SA.18832 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/MX) (ex N 44/2005) kohta, mille raames kehtestas Leedu biokütustele vähendatud aktsiisimaksu
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 3600 all)
(Ainult leedukeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2014/830/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)
ning arvestades järgmist:
I. MENETLUS
(1)
Alates 2006. aastast teeb Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat igal aastal valikuliselt järelkontrolli mõne liikmesriikide rakendatud riigiabimeetme suhtes. Leedus kehtestatud biokütuste aktsiisimaksuvähenduse kava kuulus 2011. aastal kontrollitavate meetmete hulka. Komisjon kontrollis Leedu kava selleks, et teada saada, kuidas liikmesriigid kohaldasid olemasolevaid kavu aastatel 2009-2010. Komisjon oli kõnealuse abikava 27. juuli 2005. aasta otsusega K(2005) 2957C heaks kiitnud numbri N44/2005 all (edaspidi „komisjoni otsus”).
(2)
Komisjon palus 7. oktoobril 2011. aastal ning 27. jaanuaril 2012. aastal ja 26. juunil 2012. aastal saadetud kirjadega, et Leedu esitaks teabe, mille alusel saab hinnata abikava rakendamist 2009. ja 2010. aastal. Leedu esitas soovitud teabe 10. novembri 2011. aasta ning 24. veebruari 2012. aasta ja 18. juuli 2012. aasta kirjades.
(3)
17. juuli 2013. aasta kirjas teatas komisjon Leedule otsusest algatada abikava suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus, sest oli tekkinud kahtlus, et abi võidi olla valesti kasutatud. Leedu ametiasutused esitasid oma märkused 13. augustil 2013.
(4)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas8. novembril 2013. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused.
(5)
Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult.
II. ABIKAVA KIRJELDUS
(6)
Abikava nr N44/2005 kujutas endast fossiilkütustega segatud biokütuse aktsiisimaksu vähendamist. Aktsiisi vähendati üksnes kütusesegu biokütusesisalduse osas. Seega vähendati segatud biokütuse suhtes kohaldatava aktsiisimaksu määra vastavalt lõppsegus sisalduva biokütuse osakaalule.
(7)
Abikava eesmärk oli soodustada biokütuste tootmist ja kasutamist. Selle abil taheti toetada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivis 2003/30/EÜ (millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris) (2) sätestatud eesmärkide täitmist Leedus.
(8)
Aktsiisimaksu vähendamist said kasutada kõik Leedus tegutsevad biokütuse tootjad, aga ka mõnest teisest liikmesriigist või kolmandast riigist biokütust importivad ettevõtjad.
(9)
Komisjon kiitis abikava heaks 27. juulil 2005 ja see kehtis kuni 31. detsembrini 2010.
(10)
Järelkontrollimise käigus märkas komisjon, et Leedu oli abikava rakendanud viisil, mis ilmselgelt ei olnud komisjoni otsusega täielikult kooskõlas.
(11)
Esiteks on komisjoni otsuses sätestatud, et Leedu kohustub igal aastal läbi vaatama aktsiisimaksu vähendamiseks sobilike biokütuste tootmiskulud ning hindama biomassi hinnasuundumusi fossiilkütuste hindade taustal ning selleks, et kohandada abisummat vältimaks mis tahes liigset hüvitamist ja hoidmaks biokütuse hinda samal tasemel traditsioonilise kütuse hinnaga. Samuti kohustus Leedu esitama komisjonile iga-aastaseid järelevalvearuandeid, milles oli esitatud teave biokütuse tootmiskulude kohta ja kütuste turuhindade kohta, et tõendada liigse hüvitamise puudumist. Komisjon arvestas abikava hindamisel kõiki neid elemente ja tegi järelduse, et abikava oli siseturuga kokkusobiv.
(12)
Komisjoni otsus võeti vastu 2005. aastal ja pärast seda ei saanud komisjoni vastav talitus (konkurentsi peadirektoraat) ühtegi aastaaruannet, milles oleks esitatud teavet biokütuste tootmiskulude kohta ja kütuste turuhinna kohta ning mida oli vaja tõendamaks, et ei ole toimunud liigset hüvitamist. Leedu esitas selle teabe pärast seda, kui komisjon kontrollimise käigus seda nõudis, ent üksnes aastate kohta, mida asjaomane kontroll hõlmas.
(13)
Abikava teatises esitas Leedu andmed bioetanooli ja biodiisli tootmiskulude kohta ja komisjon hindas neid andmeid. Leedu märkis, et lisaks bioetanoolile ja biodiislile võis abikava rakendada ka puhta taimeõli puhul, ning lubas olukorda analüüsida niipea, kui seda sisaldava biokütuse suhtes maksuvähendamist kohaldatakse (eesmärgiga tagada, et maksu vähendamine ei too kaasa liigset hüvitamist). See teave oleks tulnud komisjonile esitada iga-aastastes järelevalvearuannetes. Komisjoni vastav talitus (konkurentsi peadirektoraat) ei saanud mingit teavet selle kohta, et Leedu oleks sellist analüüsi teinud.
(14)
Teiseks esitas Leedu järelkontrolli ajal dokumendid, mis tõendasid, et majandusministeerium oli juba 2009. aastal abikava kasutajatelt nõudnud teavet 2008. aastal kehtinud kütuse keskmiste tootmiskulude ja müügihindade kohta. Majandusministeerium sai need andmed 2009. aastal ja esitas need teatud abikava kasutajate kohta 2011. aasta järelkontrolli käigus komisjonile. Leedu ei esitanud aga biokütuste tootmiskulude kokkuvõtlikke andmeid. Seepärast ei saanud komisjon liigse hüvitamise puudumist korrektselt kontrollida.
III. LEEDU ESITATUD KOMMENTAARID
(15)
Pärast ametliku uurimise algatamist esitas Leedu komisjonile täiendavat teavet.
(16)
Leedu ametiasutused edastasid komisjonile biokütuse kasutamise soodustamise 2005.-2010. aasta aruannete koopiad.
(17)
Leedu ametiasutused selgitasid, et kuigi õigusaktis oli lubatud abikava kohaldada ka puhta taimeõli kasutamise korral biokütuse tootmises, ei toodetud puhtast taimeõlist biodiislit. Seega abikava nr N44/2005 puhta taimeõliga seoses ei kohaldatud. See on põhjus, miks komisjonile vastavat aruannet ei esitatud.
(18)
2009. aasta aruanne sisaldab mitut tabelit, kus on esitatud teave biokütuse tootmiskulude ning fossiilkütuse, biokütuse ja mitmesuguste kütusesegude hindade kohta. See teave on esitatud kokkuvõtvalt alljärgnevates tabelites, vahetuskursina on kasutatud kurssi 1 euro = 3,4528 Leedu litti (LTL).
Tabel 1
Kütuste (biodiisli ja diisli) tootmiskulud ja müügihinnad (enne maksude kohaldamist) 2009. aastal
Kütuseliitri hind (4) littides
Biodiisel (FAME)
Diisel
1.
Tooraine (+)
[…] (3)
[…]
2.
Töötlemine (+)
[…]
[…]
3.
Muud kulud (teadusuuringud, tootmise ümberkorraldamine) (+)
[…]
-
4.
Tootmiskulud
[…]
[…]
5.
Logistika (+)
[…]
[…]
6.
Kõrvalsaaduste müügihind (-)
[…]
-
7.
Kasum
-
[…]
8.
Tootja kehtestatud müügihind (enne maksude kohaldamist)
3,42
1,25
Tabel 2
Kütusesegu (diisel ja biodiisel) müügihind
Kütusesegu liitri hind littides (5 % FAME)
5 % FAME
Biodiisli (FAME) kulud kütusesegus
(5 % × 3,42 LTL liitri kohta)
0,171
Diisli kulud kütusesegus
(95 % × 1,25 LTL liitri kohta)
1,188
Aktsiisimaks (95 % × LTL/liiter) 1,14
1,08
Kütusesegu liitri lõplik müügihind
2,439
Kütusesegu väiksemast energiasisaldusest tulenevalt tehtud kohandused (15 %) (5)
0,025
Kütusesegu liitri müügihind (suhtarv)
2,46
Tabel 3
Diisli müügihind
Diisli müügihind (enne maksude kohaldamist)
1,25
Diislikütuse aktsiis
1,14
Diisli müügihind 2009. aastal (6)
2,39
Tabel 4
Bioetanooli ja bensiini tootmiskulud ja müügihinnad (enne maksude kohaldamist) 2009. aastal
Kütuseliitri hind littides
Bioetanool (ETBE)
Bensiin
1.
Tooraine, sh seemnete/terade maksumus (+)
[…]
[…]
2.
Töötlemine (+)
[…]
[…]
3.
Muud kulud (teadusuuringud, tootmise ümberkorraldamine) (+)
[…]
-
4.
Tootmiskulud
[…]
[…]
5.
Logistika (+)
[…]
[…]
6.
Kõrvalsaaduste müügihind (-)
[…]
-
7.
Kasum
-
[…]
8.
Tootja kehtestatud müügihind (enne maksude kohaldamist)
2,04
1,36
Tabel 5
Kütusesegu (bioetanool ja bensiin) müügihind
Kütusesegu liitri hind
Bioetanoolisisaldus 5 %
Bioetanooli kulud kütusesegus
(5 % × 2,04 LTL liitri kohta)
0,102
Bensiini kulud kütusesegus
(95 % × 1,36 LTL liitri kohta)
1,292
Aktsiis
(95 % × 1,50 LTL liitri kohta)
1,425
Kütusesegu liitri lõplik müügihind
2,819
Kütusesegu väiksemast energiasisaldusest tulenevalt tehtud kohandused (60 %) (7)
0,0612
Kütusesegu liitri müügihind (suhtarv)
2,88
Tabel 6
Bensiini müügihind
Bensiini müügihind (enne maksude kohaldamist) (100 % × 1,36 LTL liitri kohta)
1,36
Bensiini aktsiis
1,50
Bensiini müügihind 2009. aastal (8)
2,86
(19)
Leedu ametiasutused väitsid, et 2009. ja 2010. aasta kohta esitatud andmed (mis on esitatud tabelites) näitavad selgesti, et ei biodiisli ega ka bioetanooli tootmist ei hüvitatud liiga suurel määral.
IV. ABIKAVA HINDAMINE
(20)
Komisjon jõudis juba oma otsuses abikava nr N44/2005 suhtes järeldusele, et asjaomase meetme puhul on tegemist abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses. Komisjon hindas abikava 2001. aastal vastuvõetud keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste, (9) eelkõige selle jao E.3.3 põhjal, ja otsustas, et abi oli siseturuga kokkusobiv.
(21)
Leedu ametiasutused kinnitasid komisjonile, et nad esitasid abikava nr N44/2005 kohta aastaaruandeid. Need aruanded esitati energeetika peadirektoraadile biokütuste ja muude taastuvatest allikatest toodetud transpordikütuste kasutamise edendamist käsitleva aruande lisana.
(22)
Leedu ametiasutused esitasid nüüd konkurentsi peadirektoraadile aastatel 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010 esitatud aruannete koopiad. Neis aruannetes on esitatud täpsed andmed biokütuse tootmiskulude ja müügihindade kohta. Samuti on seal andmed erinevate kütusesegude kohta.
(23)
Uurimise käigus jõudis komisjon veendumusele, et Leedu ametiasutused olid täitnud abikava nr N44/2005 heakskiitmise otsuse punktis 34 esitatud nõudeid ja esitanud vajalikud abikava iga-aastased järelevalvearuanded komisjonile.
(24)
Leedu ametiasutused selgitasid, et abikava rakendamise käigus ei toodetud puhtast taimeõlist biokütust.
(25)
Uurimise käigus õnnestus komisjonil jõuda veendumusele, et kuna abikava rakendamise ajal puhtast taimeõlist biokütust ei toodetud, siis ei olnud vaja komisjonile esitatud aruannetes vastavat teavet esitada.
(26)
Olles hinnanud kogu Leedu esitatud teavet biokütuste tootmiskulude ja kütusehindade kohta 2009. ja 2010. aastal, nõustub komisjon, et 2009. ega 2010. aastal kokkuvõttes liigset hüvitamist ei esinenud.
V. JÄRELDUS
(27)
Komisjon leiab, et Leedu on abikava nr N44/2005 rakendanud korrektselt ja kooskõlas otsusega, millega komisjon abikava heaks kiitis,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabikava nr N44/2005, mida Leedu rakendas, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobiv ja seda on rakendatud korrektselt kooskõlas komisjoni 27. juuli 2005. aasta otsusega K(2005) 2957C.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.
Brüssel, 11. juuni 2014