PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 10. září 2014,
kterým se přijímá návrh předložený skupinou vyvážejících výrobců společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků, jenž se týká upřesnění ohledně plnění závazku uvedeného v prováděcím rozhodnutí 2013/707/EU
(2014/657/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na článek 8 tohoto nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 13 tohoto nařízení,
po konzultaci s poradním výborem zřízeným v souladu s čl. 15 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a článkem 25 základního antisubvenčního nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
(1)
Dne 6. září 2012 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové řízení týkající se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie (3). Dne 8. listopadu 2012 zahájila Komise antisubvenční řízení týkající se tohoto dovozu (4).
(2)
Nařízením (EU) č. 513/2013 (5) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z ČLR do Unie.
(3)
Rozhodnutím 2013/423/EU (6) přijala Komise cenový závazek, který s ohledem na prozatímní antidumpingové clo nabídla skupina vyvážejících výrobců společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „CCCME“). Nařízením (EU) č. 748/2013 (7) pozměnila Komise nařízení (EU) č. 513/2013 za účelem zavedení technických změn, které si vyžádalo přijetí závazku s ohledem na prozatímní antidumpingové clo.
(4)
V návaznosti na oznámení závazku v jeho novém znění, pozměněném skupinou vyvážejících výrobců společně s CCCME, prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU (8) potvrdila, že tento závazek v jeho pozměněném znění (dále jen „závazek“) pro období uplatňování konečných opatření přijala.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1238/2013 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z ČLR do Unie a nepodléhajících uvedenému závazku.
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2013 (10) uložila Rada konečné vyrovnávací clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z ČLR do Unie a nepodléhajících uvedenému závazku.
B. ZÁVAZEK
1. Plnění závazku
(7)
Poté, co bylo přijato prováděcí rozhodnutí 2013/707/EU, zpochybnilo sdružení EU ProSun, které podalo podněty k antidumpingovému a antisubvenčnímu řízení, provádění mechanismu úpravy cen podle uvedeného závazku. Sdružení EU ProSun bylo toho názoru, že nemohlo řádným způsobem uplatnit svá práva na obhajobu, protože v nedůvěrné verzi znění závazku není výslovně uvedeno, že mezinárodní ceny podle společnosti Bloomberg, z nichž úpravy cen vycházejí, jsou „vyjádřeny v EUR“. Na rozdíl od původního sdělení útvarů Komise a vyvážejících výrobců spolu s CCCME se sdružení EU ProSun domnívalo, že mezinárodní spotové ceny podle databáze podle společnosti Bloomberg by neměly být konvertovány z USD na EUR. Tyto názory byly vyjádřeny rovněž na slyšeních u úředníka pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod (dále jen „GŘ pro obchod“) ve dnech 10. dubna 2014 a 14. května 2014.
(8)
Další vznesené otázky se týkaly plnění závazku, pokud jde o cenu článků a každoroční úpravu její výše, jakož i referenční hodnotu spotřeby pro rok 2013 používanou při výpočtech, podle nichž se určuje první úprava roční výše cen. Tyto body si mezitím sdružení EU ProSun a útvary Komise vyjasnily.
(9)
Na základě připomínek získaných od sdružení EU ProSun si Komise dne 2. května 2014 vyžádala stanoviska vyvážejících výrobců a CCCME. Ve své odpovědi ze dne 13. května 2014, která byla doplněna dne 16. června 2014, vyjádřila CCCME názor, že měnový přepočet z USD na EUR byl s ohledem na plnění závazku nezbytný. Během slyšení u úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod, které se konalo dne 12. června 2014, CCCME tento názor zopakovala. V dopise ze dne 15. července 2014 vyjádřilo sdružení EU ProSun k názorům vysloveným CCCME během tohoto slyšení své připomínky. Dne 13. června 2014 si Komise na základě podmínek závazku vyžádala konzultace s vyvážejícími výrobci a CCCME. Tato žádost se týkala měny, které má být použito pro účely mechanismu úpravy cen. Komise konstatovala, že v závazku nebyla měna výslovně uvedena, a že mechanismus úpravy cen tudíž vyžaduje další právní zpřesnění. Dne 1. července 2014 vyvážející výrobci spolu s CCCME přijali žádost o konzultace. Dne 9. července 2014 se za účelem upřesnění těchto technických záležitostí týkajících se plnění závazku konaly v souladu s příslušnou doložkou obsaženou v závazku konzultace mezi CCCME a Komisí. Dne 24. července 2014 vyvážející výrobci spolu s CCCME podali oznámení (dále jen „oznámení CCCME“), v němž navrhují, aby provádění mechanismu úpravy cen bylo vyjasněno doplněním návrhu příslušných ustanovení závazku.
(10)
Oznámení CCCME bylo zpřístupněno zúčastněným stranám, aby měly možnost uplatnit svá práva na obhajobu, pokud jde o plnění některých doložek závazku. Sdružení EU ProSun vyjádřilo k navrženému upřesnění způsobu plnění závazku ve svých dopisech ze dne 28. července a 30. července 2014 námitku. Požádalo rovněž o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod a dne 31. července 2014 se konalo slyšení. Dne 4. srpna 2014 Komise informovala zúčastněné strany o podstatných věcných a právních okolnostech, na jejichž základě měla v úmyslu akceptovat navržené upřesnění. Zúčastněné strany vyzvala k vyslovení stanovisek. Ve dnech 6. srpna 2014, 14. srpna 2014 a se zpožděním i 25. srpna 2014 zopakovalo sdružení EU ProSun svou námitku proti navrženému upřesnění.
2. Hodnocení
(11)
Komise nyní musí rozhodnout, zda může akceptovat upřesnění navržená v oznámení CCCME. Sdružení EU ProSun proti tomu vzneslo námitku, která se opírá o pět argumentů. Cílem stávajícího rozhodnutí je podat technické upřesnění, nikoli revidovat opatření, která jsou již uplatňována. Argumenty sdružení EU ProSun mohou být proto hodnoceny jen do té míry, do jaké se vztahují na oblast působnosti tohoto rozhodnutí.
(12)
Sdružení EU ProSun zaprvé zpochybnilo, že by bylo možno číst závazek v tom smyslu, že dovoluje měnový přepočet mezinárodních cen podle společnosti Bloomberg na EUR. Podle názoru sdružení EU ProSun by proto akceptování navrženého upřesnění způsobu plnění závazku představovalo nepřípustnou změnu tohoto závazku. Komise po vyslechnutí stran opakuje, že znění závazku je nejednoznačné, protože měnový přepočet výslovně neukládá ani nevylučuje, a že určité upřesnění je tudíž v zájmu právní jistoty na místě. Výklad vyplývající z oznámení CCCME je navíc v souladu s logikou a obecným režimem závazku, které jsou součástí společného porozumění.
(13)
Komise zdůrazňuje, že přepočet mezinárodních cen podle společnosti Bloomberg na EUR byl součástí společného porozumění stran závazku. Přepočet mezinárodních cen uvedených v přehledu společnosti Bloomberg na EUR je navíc nezbytný proto, že tyto ceny se používají jako referenční hodnoty pro úpravu minimální dovozní ceny, která se vyjadřuje v EUR. Skutečnost, že byl proveden přepočet cen, sama o sobě škodlivost dumpingu či subvencí nezvyšuje (ani nesnižuje), protože ceny se mohou v důsledku fluktuace pohybovat nahoru i dolů. Jedná se o mechanismus automatické úpravy cen aplikovaný na původní minimální dovozní cenu, která se vyjadřuje v EUR. Směnný kurs představuje v každém případě faktor zohledňovaný různými hospodářskými subjekty, které prodávají na daném trhu, v daném případě na trhu Unie.
(14)
Sdružení EU ProSun argumentovalo zadruhé tím, že akceptování navrženého upřesnění způsobu plnění závazku by vedlo ke spirálovému poklesu minimální dovozní ceny. Komise v tomto ohledu konstatovala, že mechanismus úprav vylučuje riziko sestupné (či vzestupné) cenové spirály tím, že zajišťuje návrat k původní minimální dovozní ceně, pokud by cenové rozdíly nedosahovaly v daném čtvrtletí určitého procenta. Komise si je rovněž vědoma toho, že odhady cen, které shromažďuje společnost Bloomberg, jsou pro celosvětové ceny solárních panelů považovány za reprezentativní a že jejich základem je vzorek zahrnující ceny zjišťované výrobci z různých zemí na různých vnitrostátních trzích. V roce 2013 tvořil podle Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (dále jen „EPIA“) evropský trh zhruba 28 % celosvětové spotřeby solárních panelů (10 975 MW z 38 358 MW nově instalované kapacity) (11). Transakce, na něž se vztahuje závazek, představují ve výsledku výrazně méně než 28 % všech celosvětových transakcí, pro které je přehled mezinárodních cen podle společnosti Bloomberg reprezentativní. Změna minimální dovozní ceny má proto na přehled mezinárodních cen podle společnosti Bloomberg jen omezený dopad. Tvrzení, že mechanismus pro úpravu minimální dovozní ceny povede ke spirálovému poklesu cen, je tudíž nesprávné.
(15)
Sdružení EU ProSun zatřetí argumentovalo tím, že přehled mezinárodních cen by Komise měla používat bez čínských cen. Komise konstatovala, že tato možnost je zmíněna ve znění závazku jako možnost sekundární, která není přímo použitelná. Uvažovat by o ní bylo možné až v budoucnu, po podniknutí náležitých procedurálních kroků.
(16)
Sdružení EU ProSun začtvrté vyslovilo tvrzení, že upravená minimální dovozní cena neodstraňuje újmu způsobovanou unijnímu průmyslu. Komise konstatuje, že závazek obsahoval od začátku výchozí minimální dovozní cenu a určitou cenovou úpravu. Hodnocení, které je obsaženo v prováděcím rozhodnutí 2013/707/EU a které se týká plnění požadavků na přijímání závazků podle základního antidumpingového a základního antisubvenčního nařízení, tudíž zahrnuje i tuto cenovou úpravu. Tato cenová úprava je prováděna automaticky. Minimální dovozní cena a mechanismus úpravy cen se uplatňují v souladu s požadavky, které stanoví článek 8 základního antidumpingového nařízení a článek 13 základního antisubvenčního nařízení.
(17)
Pátým argumentem sdružení EU ProSun je to, že oznámení CCCME není ekonomicky odůvodněné. Podle prvního ekonomického argumentu je databáze společnosti Bloomberg indexem, a nikoli explicitní kotací cen, protože ceny na různých trzích jsou standardně uváděny v USD. Komise si je vědoma toho, že v závazku je řeč o „průměrných cenách“, a že jeho východiskem je tedy názor, že databáze společnosti Bloomberg obsahuje cenové kotace. To, že databáze společnosti Bloomberg je souborem cen, které jsou uváděny v USD, není předmětem sporu. Minimální dovozní cena se ovšem vyjadřuje v EUR. Je proto na místě, aby tyto kotace byly přepočítány na EUR, aby tak bylo zřejmé, za jakou cenu v EUR je možné kupovat solární panely na světovém trhu. Vzhledem k tomu, že zakázky se v Unii sjednávají vesměs v EUR, je Komise toho názoru, že průměrné ceny v EUR jsou pro hodnocení dopadů mezinárodního vývoje cen na situaci v Unii vhodnější. Druhý ekonomický argument se týká cíle mechanismu úpravy cen a otázky, zda je tento cíl podobný cíli mechanismů úpravy cen, které se používají v jiných závazcích, vycházejících z ceny surovin. Komise si je zaprvé vědoma toho, že ze 4. bodu odůvodnění rozhodnutí 2013/423/EU je vskutku zřejmé, že cíl mechanismu úpravy cen se v tomto případě shoduje s cílem mechanismů úpravy cen uplatňovaných v dřívějších závazcích, a to i přesto, že použít cenu surovin je v daném případě z technických důvodů nemožné. Zadruhé poukazuje na to, že minimální dovozní cena nevychází z výrobních nákladů výrobců Unie zahrnujících jejich přiměřený zisk, nýbrž z metodiky popsané v 7. bodě odůvodnění rozhodnutí 2013/423/EU a 22. bodě odůvodnění prováděcího nařízení 2013/707/EU.
3. Přijetí navrženého upřesnění způsobu plnění závazku
(18)
Komise se domnívá, že navržené upřesnění spadá do působnosti závazku, který byl přijat prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU.
(19)
Vzhledem k obavám, které v průběhu plnění tohoto závazku vyslovily třetí strany, je vhodné přijmout navržené upřesnění způsobu plnění tohoto závazku a uzavřít konzultace vedené s vyvážejícími výrobci společně s CCCME. Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na nichž je toto rozhodnutí založeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návrh upřesnění, jež se týkají plnění přijatého závazku vyvážejících výrobců uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU společně s čínskou obchodní komorou pro vývoz a dovoz strojírenských a elektronických výrobků, v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, se tímto přijímá.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 10. září 2014.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
10. september 2014,
millega võetakse vastu eksportivate tootjate rühma ning Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja ettepanek selgituste saamiseks rakendusotsuses 2013/707/EL osutatud hinnakohustuse rakendamise kohta
(2014/657/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping”),
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artiklit 8,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artiklit 13,
pärast konsulteerimist dumpinguvastase algmääruse artikli 15 lõike 1 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 25 alusel loodud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
(1)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algatas 6. septembril 2012 dumpinguvastase menetluse teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit ja liitu imporditavate kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) suhtes (3). 8. novembril 2012 algatas komisjon kõnealuse impordi suhtes subsiidiumivastase menetluse (4).
(2)
Määrusega (EL) nr 513/2013 (5) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) liitu suunatud impordi suhtes.
(3)
Komisjon kiitis otsusega 2013/423/EL (6) heaks eksportivate tootjate rühma ning Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja (CCCME) pakutud hinnakohustuse seoses ajutise dumpinguvastase tollimaksuga. Määrusega (EL) nr 748/2013 (7) muutis komisjon määrust (EL) nr 513/2013, et teha hinnakohustuse heakskiitmiseks vajalikud tehnilised muudatused seoses ajutise dumpinguvastase tollimaksuga.
(4)
Pärast seda, kui eksportivate tootjate rühm ning CCCME esitasid teatise hinnakohustuse muudetud versiooni kohta, kinnitas komisjon rakendusotsusega 2013/707/EL (8) muudatustega hinnakohustuse (edaspidi „hinnakohustus”) heakskiitmise lõplike meetmete kohaldamise ajaks.
(5)
Määrusega (EL) nr 1238/2013 (9) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu selliste HRVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (s.t elementide) liitu suunatud impordi suhtes, mida hinnakohustus ei hõlma.
(6)
Määrusega (EL) nr 1239/2013 (10) kehtestas nõukogu ka lõpliku tasakaalustava tollimaksu selliste HRVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) suhtes, mida hinnakohustus ei hõlma.
B. HINNAKOHUSTUS
1. Hinnakohustuse rakendamine
(7)
Pärast rakendusotsuse 2013/707/EL vastuvõtmist seadis dumpingu- ja subsiidiumivastaseid kaebusi esitanud ühendus EU ProSun kahtluse alla hinnakohustuse hinnakohandamismehhanismi rakendamise. EU ProSun leidis, et ta ei suudaks oma kaitseõigust sobivalt kasutada, kuna hinnakohustuse teksti mittekonfidentsiaalses versioonis ei ole eraldi välja toodud, et hinnakohandamise aluseks olevad Bloombergi rahvusvahelised hinnajadad on „väljendatud eurodes”. Vastupidiselt komisjoni talituste ning eksportivate tootjate ja CCCME esialgsele arusaamale leidis EU ProSun, et Bloombergi andmebaasis kajastatavaid rahvusvahelisi hetkehindu ei tohiks konverteerida USA dollaritest eurodesse. Neid seisukohti väljendas 10. aprillil 2014 ja 14. mail 2014 peetud arutelude käigus ka kaubanduse peadirektoraadi (edaspidi „DG TRADE”) ärakuulamise eest vastutav ametnik.
(8)
Muud tõstatatud küsimused olid seotud hinnakohustuse rakendamisega seoses elementide hinna ja aastase taseme kohandamisega ning 2013. aasta tarbimise võrdlusväärtusega, mida kasutatakse aastase taseme esimeseks kohandamiseks tehtavates arvutustes. Neis küsimustes on EU ProSun ja komisjoni talitused vahepeal selgusele jõudnud.
(9)
EU ProSunilt saadud kommentaaride põhjal küsis komisjon 2. mail 2014 eksportivate tootjate ja CCCME seisukohti. Nende 13. mail 2014 saadetud vastuses, mida täiendati 16. juunil 2014, väljendas CCCME seisukohta, et USA dollaritest eurodesse konverteerimine oli hinnakohustuse rakendamist arvestades vajalik samm. 12. juunil 2014 peetud arutelu käigus DG TRADE'i ärakuulamise eest vastutava ametnikuga kordas CCCME seda seisukohta. 15. juulil 2014 saadetud kirjas kommenteeris EU ProSun CCCME väljendatud seisukohti. 13. juunil 2014 taotles komisjon hinnakohustuse sätete alusel konsulteerimist eksportivate tootjate ja CCCMEga. Taotlus käsitles hinnakohandamismehhanismis kasutatavat valuutat. Komisjon märkis, et valuutat ei ole hinnakohustuses selgelt nimetatud ning seega vajab hinnakohandamismehhanism täiendavat õiguslikku täpsustamist. 1. juulil 2014 nõustusid eksportivad tootjad ja CCCME konsulteerimistaotlusega. 9. juulil 2014, eesmärgiga selgitada hinnakohustuse rakendamisega seotud tehnilisi küsimusi, toimusid CCCME ja komisjoni vahel konsultatsioonid kooskõlas hinnakohustuse asjaomase klausliga. 24. juulil 2014 esitasid eksportivad tootjad ja CCCME teatise (edaspidi „CCCME teatis”), milles tehti ettepanek selgitada hinnakohandamismehhanismi rakendamist hinnakohustuse asjaomaste sätete teksti lisamise teel.
(10)
CCCME teatis tehti huvitatud isikutele teatavaks, et võimaldada neil kasutada oma kaitseõigust seoses hinnakohustuse teatavate klauslite rakendamisega. EU ProSun väljendas oma vastuseisu hinnakohustuse rakendamise pakutud selgitusele 28. juulil ja 30. juulil 2014 saadetud kirjades. Ühtlasi nõudis ta DG TRADE'i ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, mistõttu toimus 31. juulil 2014 arutelu. 4. augustil 2014 teavitas komisjon huvitatud isikuid peamistest faktilistest ja õiguslikest asjaoludest, mille põhjal ta kavatses pakutud selgituse vastu võtta. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles oma seisukohti avaldama. 6. augustil 2014, 14. augustil 2014 ja hilinenult ka 25. augustil 2014 kordas EU ProSun oma vastuseisu pakutud selgitusele.
2. Hindamine
(11)
Komisjon peab nüüd otsustama, kas kiita heaks CCCME teatises pakutud selgitused. EU ProSun vaidlustab selle viie vastuväite põhjal. Käesoleva otsuse eesmärk on tehniline selgitamine, mitte kehtivate meetmete läbivaatamine. Seega saab EU ProSuni väiteid hinnata üksnes niivõrd, kuivõrd need seonduvad käesoleva otsuse reguleerimisalaga.
(12)
Esiteks vaidlustas EU ProSun selle, et hinnakohustusest võib välja lugeda võimalust Bloombergi rahvusvaheliste hinnajadade konverteerimiseks eurodesse. Tema arvates kujutaks hinnakohustuse rakendamise pakutav selgitamine endast seega hinnakohustuse lubamatut muutmist. Komisjon kordab pärast poolte ärakuulamist, et hinnakohustuse tekst on ebamäärane, kuna ei näe sõnaselgelt ette valuuta konverteerimist ega välista seda ühtlasi, mistõttu on selgitamine õiguskindluse huvides asjakohane. Lisaks sellele on CCCME teatisest tulenev tõlgendus kooskõlas hinnakohustuse loogika ja üldise ülesehitusega vastavalt ühisele arusaamale.
(13)
Komisjon rõhutab, et Bloombergi rahvusvaheliste hindade konverteerimine eurodesse oli osa hinnakohustuse poolte ühisest arusaamast. Lisaks on Bloombergi rahvusvaheliste hinnajadade eurodesse konverteerimine vajalik seetõttu, et neid hinnajadasid kasutatakse võrdlusalusena eurodes väljendatava minimaalse impordihinna kohandamiseks. Konverteerimise toimumine iseenesest ei põhjusta kahjuliku dumpingu või subsideerimise suurenemist (või vähenemist), kuna valuutakursid võivad kõikuda mõlemas suunas. Tegemist on eurodes väljendatava esialgse minimaalse impordihinna automaatse kohandamismehhanismiga. Igal juhul on vahetuskurss tegur, mida eri ettevõtjad teataval turul müües arvesse võtavad, nagu ka käsiloleva liidu turu juhtumi puhul.
(14)
Teiseks väitis EU ProSun, et hinnakohustuse rakendamise pakutava selgituse heakskiitmine tekitaks minimaalse impordihinna allakäiguspiraali. Selles suhtes märgib komisjon, et kohandamismehhanism välistab hindade järkjärgulise languse (või tõusu) ohu, tagades esialgse minimaalse impordihinna taastamise, kui hinnakõikumine kvartalis on teatavast protsendist väiksem. Lisaks täheldab komisjon, et Bloombergi kogutud hinnanoteeringuid päikesepaneelide maailmaturu hindade kohta peetakse representatiivseteks ning need põhinevad valimil, mis hõlmab eri siseriiklike turgude hindu eri riikide tootjatelt. Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühenduse (EPIA) andmetele tuginedes moodustas Euroopa turg 2013. aastal ligikaudu 28 % päikesepaneelide ülemaailmsest tarbimisest (10 975 MW kogu uuest paigaldatud võimsusest 38 358 MW) (11). Hinnakohustuse alla kuuluvad tehingud moodustavad seega märksa vähem kui 28 % kõigist üle maailma sooritatud tehingutest, mida Bloombergi rahvusvaheline hinnajada esindab. Seetõttu on minimaalse impordihinna muutumise mõju Bloombergi rahvusvahelisele hinnajadale piiratud. Seega on ebaõige väide, nagu viiks minimaalse impordihinna kohandamismehhanism hindade järkjärgulise languseni.
(15)
Kolmandaks väitis EU ProSun, et komisjon peaks kasutama rahvusvahelist hinnajada, mis ei sisalda Hiina hindu. Komisjon märkis, et seda võimalust on hinnakohustuse tekstis nimetatud lisavõimalusena, mis ei ole viivitamatult rakendatav. Seda võib kaaluda tulevikus vastavalt asjakohastele menetlustele.
(16)
Neljandaks väitis EU ProSun, et kohandatud minimaalne impordihind ei kõrvalda liidu tööstusharule tekitatud kahju. Komisjon märgib, et hinnakohustus hõlmas algusest peale esialgset minimaalset impordihinda ja hinnakohandamist. Rakendusotsuses 2013/707/EL esitatud hinnang seoses hinnakohustuse heakskiitmise nõuete täitmisega dumpinguvastase algmääruse ja subsiidiumivastase algmääruse kohaselt hõlmab seega hinnakohandamist. Nimetatud hinnakohandamine toimub automaatselt. Minimaalset impordihinda ja hinnakohandamismehhanismi kohaldatakse vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 8 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 13 nõuetele.
(17)
Viiendaks väitis EU ProSun, et CCCME teatis ei ole majanduslikult põhjendatud. Esimene majanduslik vastuväide on, et Bloombergi andmebaas on võrdlusalus, mitte konkreetne hinnanoteering, sest eri turgude hinnad on standarditud USA dollaritesse. Komisjon märgib, et hinnakohustuses osutatakse „keskmistele hindadele” ja seega põhineb hinnakohustus seisukohal, et Bloombergi andmebaas sisaldab hinnanoteeringuid. Ei ole kahtlust, et Bloombergi andmebaas on USA dollarites hindade kogumik. Minimaalne impordihind on aga esitatud eurodes. Seega on kohane konverteerida kõnealused noteeringud eurodesse, et teada, millise hinnaga eurodes on võimalik maailmaturul soetada päikesepaneele. Arvestades, et liidus sõlmitakse lepinguid peamiselt eurodes, leiab komisjon, et keskmine hind eurodes on rahvusvaheliste hinnasuundumuste poolt liidu olukorrale avaldatava mõju hindamisel asjakohasem. Teine majanduslik vastuväide on seotud kohandamismehhanismi eesmärgiga ja sellega, kas see sarnaneb muudes hinnakohustustes kasutatud ja toorainehindadel põhinevate kohandamismehhanismide eesmärkidega. Esiteks märgib komisjon, et otsuse 2013/423/EL põhjendus 4 osutab tõepoolest sellele, et käesoleval juhul on kohandamismehhanismi eesmärk samane varasemates hinnakohustustes kasutatud kohandamismehhanismide eesmärkidega, vaatamata asjaolule, et tehnilistel põhjustel ei olnud käesoleva juhtumi puhul võimalik toorainete hinda kasutada. Teiseks ei põhine minimaalne impordihind liidu tootjate tootmiskuludel koos mõistliku kasumiga, vaid otsuse 2013/423/EL põhjenduses 7 ja rakendusotsuse 2013/707/EL põhjenduses 22 kirjeldatud metoodikal.
3. Hinnakohustuse rakendamise pakutava selgituse heakskiitmine
(18)
Komisjon leiab, et pakutav selgitus kuulub rakendusotsusega 2013/707/EL vastu võetud hinnakohustuse reguleerimisalasse.
(19)
Hinnakohustuse rakendamise käigus kolmandate isikute väljendatud muret arvesse võttes on kohane pakutav hinnakohustuse rakendamise selgitus heaks kiita ning lõpetada konsulteerimine eksportivate tootjate ja CCCMEga. Huvitatud isikutele teatati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, millele otsus tugineb,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga kiidetakse heaks selgituste ettepanek rakendusotsuse 2013/707/EL lisas loetletud eksportivate tootjate ning Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja pakutud hinnakohustuse rakendamise kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (s.t elementide) importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 10. september 2014