NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1295/2013,
11. detsember 2013,
millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014-2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4, artikli 167 lõike 5 esimest taanet ja artikli 173 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning tagades samal ajal liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. Sellega seoses toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid, et austada ja edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 167 ja UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga (edaspidi „2005. aasta UNESCO konventsioon”), tugevdada kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet ning soodustada kohanemist tööstuse muudatustega.
(2)
Liidu toetus kultuuri- ja loomesektorile tugineb peamiselt kogemustele, mis on saadud järgmiste otsustega kehtestatud liidu programmide raames: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1718/2006/EÜ (4) (programm „MEDIA”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ (5) (programm „Kultuur”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1041/2009/EÜ (6) (programm „MEDIA Mundus”). Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1622/2006/EÜ (7) (Euroopa kultuuripealinna meede) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1194/2011/EL (8) (Euroopa kultuuripärandi märgise meede) aitavad samuti kaasa liidu tegevusele kultuuri- ja loomesektori toetuseks.
(3)
Komisjoni teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille nõukogu kiitis heaks 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis (9) ja Euroopa Parlament oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis (10), seatakse eesmärgid liidu edaspidisele tegevusele seoses kultuuri- ja loomesektoriga. Selle eesmärk on edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, majanduskasvu ning töökohtade nimel kultuuri kui loovuse allikat ning kultuuri kui olulist komponenti liidu rahvusvahelistes suhetes.
(4)
Euroopa Liidu põhiõiguste harta, iseäranis selle artiklite 11, 21 ja 22 mõttes annavad kultuuri- ja loomesektorid olulise panuse võitlusse diskrimineerimise kõikide vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobiaga, ning ühtlasi on nad oluline väljund, pidades silmas sõnavabadust ning kultuurilise mitmekesisuse ja keelelise paljususe austamise edendamist.
(5)
2005. aasta UNESCO konventsioonis, mis jõustus 18. märtsil 2007 ning millega liit on ühinenud, rõhutatakse, et kultuuriüritused, kultuurikaubad ja -teenused on nii majandusliku kui ka kultuurilise iseloomuga, sest nad on identiteedi, väärtuste ja tähenduse kandjad ning seepärast ei tohi neid käsitleda, nagu oleks neil üksnes kommertslik väärtus. Konventsiooni eesmärk on tugevdada rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvahelist ühistootmist ja ühislevitamist käsitlevaid lepinguid, ning solidaarsust, et ergutada kõikide riikide ja üksikisikute kultuuri väljendusvorme. Konventsioonis sedastatakse samuti, et piisavat tähelepanu tuleb pöörata ühiskonna eri rühmade, sh vähemustesse kuuluvate inimeste konkreetsetele oludele ja vajadustele. Kultuuri- ja loomesektori toetusprogramm peaks edendama kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil kooskõlas kõnealuse konventsiooniga.
(6)
Materiaalse ja vaimse kultuuripärandi edendamine peaks muu hulgas UNESCO 2003. aasta vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni ja UNESCO 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni valguses aitama kaasa nende paikade väärtustamisele ning kasvatama inimestes vastutustunnet selliste paikade kultuurilise ja ajaloolise väärtuse suhtes.
(7)
Komisjoni teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal - Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) määratakse strateegia, mille eesmärk on muuta liidu majandus arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduseks, millega saavutatakse tööhõive, tootluse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Selles teatises märkis komisjon, et liidul on vaja tagada innovatsioonile ja loovusele soodsamad raamtingimused. Kultuuri- ja loomesektorid on siin allikaks innovaatilistele ideedele, mida saab muuta toodeteks ja teenusteks, mis loovad majanduskasvu ja töökohti ning aitavad toime tulla ühiskondlike muutustega. Tipptase ja konkurentsivõime neis sektorites on suurelt jaolt kunstnike, loovisikute ja teiste professionaalide töö tulemus, seda tööd tuleb toetada. Sel eesmärgil tuleks parandada kultuuri- ja loovsektori juurdepääsu rahastamisvahenditele.
(8)
Nõukogu kinnitab oma järeldustes loovisikutele ja kultuuritöötajatele pakutavate liikuvusalase teabe teenuste kohta (11), kui tähtis on loovisikute ja kultuuritöötajate liikuvus liidu jaoks ning liidu eesmärkide saavutamiseks strateegia „Euroopa 2020” raames, ning kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles oma pädevuste piires ja subsidiaarsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestades hõlbustama liidus liikumisvõimalusi otsivatele loovisikutele ja kultuuritöötajatele põhjaliku ja täpse teabe andmist.
(9)
Ühise kultuuriruumi tugevdamisele kaasaaitamiseks on vaja edendada kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning kultuuri- ja loometeoste, sealhulgas audiovisuaalsete teoste ja toodete riikidevahelist levitamist, edendades seeläbi kultuurivahetust ja kultuuridevahelist dialoogi.
(10)
Programme „MEDIA”, „Kultuur” ja „MEDIA Mundus” on korrapäraselt seiratud, on toimunud nende välishindamised ning on korraldatud avalikke arutelusid nende tuleviku üle, millest ilmneb, et need programmid etendavad väga olulist rolli Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmisel ja edendamisel ning et neid on kultuuri- ja loomesektori jaoks vaja. Samuti kinnitavad seired, hindamised ja arutelud ning lisaks ka mitmesugused sõltumatud uuringud (eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtlusmõõtme uuring), et kultuuri- ja loomesektorid seisavad silmitsi ühiste probleemidega, nimelt kiired muutused digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumise tõttu, turu killustumine mitmekeelsuse tõttu, raskused rahastamisvahenditele juurdepääsul, keerukad haldusmenetlused ja võrreldavate andmete vähesus, mis kõik nõuavad meetmeid liidu tasandil.
(11)
Euroopa kultuuri- ja loomesektorid on eristatavad sisuliselt piki riigipiire ja keelelisi eraldusjooni, millest tuleneb kultuuriliselt rikas ja äärmiselt sõltumatu kultuurimaastik, mis annab hääle Euroopa kultuuripärandi eri kultuuritraditsioonidele. Sellisest mitmekesisusest on samuti tingitud üksjagu tõkkeid, mis raskendavad kultuuri- ja loometeoste riikidevahelist levitamist ning takistavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate liikuvust liidus ja väljaspool seda, mis võib kaasa tuua olukorra, kus geograafiline tasakaal on paigast ära ning see omakorda piirab tarbijate valikuid.
(12)
Arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid iseloomustab mitmekeelsus, mis mõnes sektoris toob kaasa killustumise piki keelelisi eraldusjooni, on subtiitritega varustamine, dubleerimine ja kirjeldustõlge väga olulised kultuuri- ja loometeoste, sh audiovisuaalteoste levitamiseks.
(13)
Üleminek digitehnoloogiale avaldab tohutut mõju kultuuri- ja loovkaupade ja -teenuste valmistamisele, levitamisele, juurdepääsetavusele, tarbimisele ja rahaks vahetamisele. Kuigi tuleb tunnistada vajadust otsida uut tasakaalu kultuuri- ja loometeoste suureneva kättesaadavuse, kunsti- ja loomeinimeste õiglase tasustamise ja uute ärimudelite esilekerkimise vahel, pakuvad digitehnoloogiale üleminekust tulenevad muudatused Euroopa kultuuri- ja loomesektorile ning Euroopa ühiskonnale tervikuna laialdasi võimalusi. Madalamad levituskulud, uued levikanalid, võimalus leida uut ja laialdasemat publikut ning uued võimalused nišitoodetele võivad soodustada juurdepääsu ning suurendada kultuuri- ja loometeoste levikut kogu maailmas. Nende võimaluste täielikuks ärakasutamiseks ning kohanemiseks digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumisega on kultuuri- ja loomesektoril vaja arendada uusi oskusi, ühtlasi peab paranema nende juurdepääs rahastamisvahenditele, et uuendada seadmeid, arendada uusi tootmis- ja levitusmeetodeid ning kohandada ärimudeleid.
(14)
Praegused levitamismeetodid toetavad suuresti filmide rahastamise süsteemi. Samas on üha suuremaks muutunud vajadus soodustada võimalusi materjalide atraktiivseks ja legaalseks pakkumiseks internetis ning toetada innovatsiooni. Seepärast on oluline toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid.
(15)
Kinode digiteerimine on digitaalseadmete kulukuse tõttu jätkuvalt probleemiks paljudele väikestele kinoettevõtjatele, eriti ühe ekraaniga kinodes. Kuigi liikmesriikidel on põhiline pädevus kultuurivaldkonnas ja nad peaksid seetõttu jätkama selle probleemiga tegelemist vastavalt riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, on rahastamisvõimalusi ka liidu programmidest ja fondidest, eelkõige sellistest, mis on ette nähtud kohaliku ja piirkondliku arengu toetuseks.
(16)
Laiema publikuni jõudmiseks, eriti mis puudutab noori, peab liit tegema sihipäraseid pingutusi eelkõige meediaoskuse ja filmikultuurilise pädevuse toetamiseks.
(17)
Üks kultuuri- ja loomesektori suuremaid probleeme, eriti mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) ning mikro-, väikestel ja keskmise suurusega organisatsioonidel, sh mittetulundusühingutel ja valitsusvälistel organisatsioonidel, on raske leida vahendeid, mida neil on vaja oma tegevuse rahastamiseks, kasvamiseks, konkurentsivõime säilitamiseks ja suurendamiseks või tegevuse laiendamiseks teistesse riikidesse. Ehkki see probleem on VKEde puhul üldiselt väga levinud, on olukord kultuuri- ja loomesektoris märkimisväärselt keerukam, kuna paljud varad ei ole materiaalsed, tegevus põhineb ainulaadsetel prototüüpidel ja uuenduste tegemiseks on neil sisemine vajadus võtta riske ja eksperimenteerida. Sellist riskide võtmise vajadust peab mõistma ja toetama ka finantssektor.
(18)
Katseprojektina kujutab Euroopa loomemajanduse liit endast sektoriülest algatust, mis toetab loomemajandust peamiselt poliitikatasandil. Selle eesmärk on leida loomemajanduse jaoks täiendavaid vahendeid ja elavdada nõudlust loomemajanduse teenuste järele teistes tööstusharudes ja sektorites. Toimub uute vahendite katsetamine innovatsiooni paremaks toetamiseks loomemajanduses ning seda kasutatakse Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest sidusrühmadest koosneva heade tavade vahetamise platvormi edendamiseks.
(19)
Kultuuri- ja loomesektori jaoks mõeldud praeguste programmide „MEDIA”, „Kultuur”, ja „MEDIA Mundus” koondamine ühtsesse terviklikku programmi (edaspidi „programm”), toetaks tulemuslikumalt VKEsid ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioone nende pingutustes kasutada võimalusi, mida pakuvad digitehnoloogiale üleminek ja üleilmastumine, ning aitaks neil lahendada hetkel turu killustatust tingivaid probleeme. Et programm oleks tulemuslik, tuleks selles arvestada sektorite eripära, nende erinevaid sihtrühmi ja konkreetseid vajadusi, kasutades spetsiaalselt kohandatud lähenemisviise kahe sõltumatu alaprogrammi ja ühe sektoriülese tegevussuuna raames. Rakendamistasandil on eriti oluline tagada koostoime programmi ning aruka spetsialiseerumise riiklike ja piirkondlike strateegiate vahel. Selleks tuleks programmiga kehtestada eri kultuuri- ja loomesektorite jaoks ühtne tugistruktuur, mis koosneb toetuste süsteemist ja sellega kaasnevast rahastamisvahendist.
(20)
Programmis tuleks arvesse võtta kultuuri ja kultuuritegevuse kahetist olemust, tunnistades ühest küljest kultuuri olemuslikku ja kunstilist väärtust ja teisest küljest mõlema sektori majanduslikku väärtust, sealhulgas nende laiemat ühiskondlikku panust loovusesse, innovatsiooni ja sotsiaalsesse kaasatusse.
(21)
Programmi rakendamise puhul tuleks arvestada kultuuri olemuslikku väärtust ning kultuuri- ja loomesektori eripära, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide ja mittetulunduslike projektide tähtsust alaprogrammi „Kultuur” raames.
(22)
Eraldiseisev rahastamisvahend, kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (edaspidi „tagatisvahend”) võimaldaks kultuuri- ja loomesektoril üldisemalt kasvada ning annaks eelkõige piisaval määral finantsvõimendust uute meetmete võtmiseks ja uuteks võimalusteks. Valitud finantsvahendajad peaksid toetama kultuuri- ja loomeprojekte, et tagada geograafilist ulatust ja sektoripõhist esindatust silmas pidades tasakaalustatud laenuportfell. Avalik-õiguslikel ja eraõiguslikel organisatsioonidel on seejuures oluline roll saavutada tagatisvahendi raames laiapõhjaline lähenemisviis.
(23)
Rahastada tuleks ka Euroopa kultuuripealinnade meetmeid ja Euroopa kultuuripärandi märgise haldusmeetmeid, sest need aitavad tugevdada ühisesse kultuurialasse kuulumise tunnet, elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist ning tõsta kultuuripärandi väärtust.
(24)
Lisaks liikmesriikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele, kes võivad programmis osaleda kooskõlas nõukogu otsuse 2001/822/EÜ (12) artikliga 58, peaks programmis osalemine olema teatud tingimustel avatud ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguga ühinenud Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele ja Šveitsi Konföderatsioonile. Ühinevatel riikidel, kandidaatriikidel ja võimalikel kandidaatriikidel, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga hõlmatud riikidel peaks samuti olema võimalik osaleda programmis, välja arvatud tagatisvahendis.
(25)
Samuti peaks programm olema avatud kolmandate riikidega läbiviidavatele kahe- või mitmepoolsetele koostöömeetmetele, mille aluseks on lisaassigneeringud, mis tuleb kindlaks määrata, ja konkreetsed kokkulepped, milles tuleb asjaomaste osapoolte vahel kokku leppida.
(26)
Soodustada tuleks programmi ning rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) koostööd kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas.
(27)
On vaja tagada kõikide programmi raames ellu viidavate meetmete ja tegevuste Euroopa lisaväärtus, nende vastastikune täiendavus liikmesriikide tegevusega ning nende kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 ning nende kooskõla liidu muu tegevusega, iseäranis sellistes valdkondades nagu haridus, tööhõive, siseturg, ettevõtlus, noored, tervishoid, kodakondsus ja justiitsküsimused, teadusuuringud ja innovatsioon, tööstus- ja ühtekuuluvuspoliitika, turism ja välissuhted, kaubandus ja areng ning digitaalarengu tegevuskava.
(28)
Kooskõlas tulemushindamise põhimõtetega peaks programmi seire- ja hindamismenetlused sisaldama üksikasjalikke aastaaruandeid ning osutama konkreetsetele, mõõdetavatele, saavutatavatele, asjakohastele ning ajaliselt kindlaksmääratud, sh kvalitatiivsetele sihtmärkidele ja näitajatele. Järelevalve- ja hindamismenetlused peaksid arvesse võtma tööd, mida on teinud asjassepuutuvad isikud, nagu Eurostat, ning ESS-neti kultuuriprojektide ja UNESCO Statistikainstituudi aruandeid. Seoses sellega peaks liit audiovisuaalsektori osas jätkama osalemist Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses („vaatluskeskus”).
(29)
Selleks et tagada programmi optimaalne järelevalve ja hindamine programmi kogu kestuse vältel, tuleks komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitused võtta vastu õigusakte täiendavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kehtestamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(30)
Nagu on öeldud komisjoni 30. juuli 2010. aasta aruandes elukestva õppe, kultuuri-, noorsootöö- ja kodakondsuse valdkonna Euroopa programmide õiguslikke aluseid muutvate Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste mõju kohta, on haldusmenetlustes esinevate viivituste oluline lühendamine suurendanud programmide tõhusust. Iseäranis hoolikalt tuleks tagada haldus- ja finantskorra jätkuv lihtsustamine, selleks tuleks muu hulgas kasutada kindlaid, objektiivseid ja korrapäraselt ajakohastatavaid süsteeme, mille abil määrata kindlaks ühekordsed maksed, ühikukulu ja kindlamääraline rahastamine.
(31)
Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13).
(32)
Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 (14) on komisjon alates 2009. aastast usaldanud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele rakendusülesanded hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud liidu tegevuse juhtimiseks. Komisjon võib seetõttu kulude-tulude analüüsi alusel kasutada olemasolevat täitevasutust programmi rakendamiseks, nagu on sätestatud nimetatud määruses.
(33)
Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestvuse jaoks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe 2. detsember 2013 (15) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”) punkti 17 tähenduses.
(34)
Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramise ennetamist, avastamist ja uurimist ning kadumaläinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (16) (edaspidi „finantsmäärus”).
(35)
Mis puudutab Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF), siis tuleks kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (18) koostada ja rakendada sobivad meetmed pettuste vältimiseks ning kadumaläinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.
(36)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmine, arendamine ja edendamine, Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eeskätt audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, arvestades programmi riikidevahelist ja rahvusvahelist iseloomu, ning meetmete ulatuse ja eeldatava mõju tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(37)
Otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks.
(38)
Ette tuleks näha meetmed, millega reguleeritakse üleminekut programmidelt „MEDIA”, „Kultuur” ja „MEDIA Mundus” käesolevale programmile.
(39)
Selleks et tagada programmi raames asutuste tegevuskuludeks makstavate rahaliste toetuste järjepidevus, peaks komisjonil olema võimalik programmi esmases faasis käsitleda toetavate tegevuste elluviimisega otseselt seotud kulusid rahastamiskõlblikena ka siis, kui need tehti enne seda, kui kasusaaja esitas toetuse saamise taotluse.
(40)
Selleks et tagada programmiga hõlmatud rahalise toetuse järjepidevus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Programmi loomine ja kestus
1. Käesoleva määrusega luuakse Euroopa kultuuri- ja loomesektori toetamiseks programm „Loov Euroopa” (edaspidi „programm”).
2. Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1) „kultuuri- ja loomesektorid”- kõik sektorid, mille tegevus tugineb kultuurilistele väärtustele ja/või kunstilisele ja muule loomingulisele väljendusele, olenemata sellest, kas selline tegevus on suunatud turule või mitte, ning sellest, millise struktuuri kaudu seda ellu viiakse, ning sõltumata sellest, kuidas seda struktuuri rahastatakse. Tegevus hõlmab selliste kaupade ja teenuste arendamist, loomist, tootmist, levitamist ja säilitamist, mis kätkevad kultuurilist, kunstilist või muud loomingulist väljendust, ning selliseid seonduvaid funktsioone nagu haridus või juhtimine. Kultuuri- ja loomesektorid hõlmavad muu hulgas arhitektuuri, arhiive, raamatukogusid ja muuseume, kunstkäsitööd, audiovisuaalseid tooteid (sh filmid, televisioon, videomängud ja multimeedia), materiaalset ja vaimset kultuuripärandit, disaini, festivale, muusikat, kirjandust, näitekunsti, kirjastamist, raadiot ja kujutavat kunsti;
(2) „VKEd”- mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, nagu need on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (19);
(3) „osalevad finantsvahendajad”- finantsvahendajad finantsmääruse artikli 139 lõike 4 teise lõigu tähenduses, kes on valitud tagatisvahendi raames kooskõlas finantsmääruse ja käesoleva määruse I lisaga ning kes annavad või kavatsevad anda:
a)
laene VKEdele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega organisatsioonidele kultuuri- ja loomesektoris (tagatised Euroopa Investeerimisfondist) või
b)
laenutagatisi muudele finantsvahendajatele, kes annavad laene VKEdele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega organisatsioonidele kultuuri- ja loomesektoris (edaspidi „edasigarantiid Euroopa Investeerimisfondist”);
(4) „suutlikkuse arendamise pakkujad”- üksused, mis suudavad pakkuda oskusteavet vastavalt I lisale, et osalevad finantsvahendajad saaksid tõhusalt hinnata kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ning nende projektide eripära ja riske.
Artikkel 3
Üldised eesmärgid
Programmi üldised eesmärgid on järgmised:
a)
kaitsta, arendada ja edendada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja keelelist paljusust ning edendada Euroopa kultuuripärandit;
b)
tugevdada Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eriti audiovisuaalsektori konkurentsivõimet aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamiseks.
Artikkel 4
Erieesmärgid
Programmi erieesmärgid on järgmised:
a)
toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektori suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt ja rahvusvaheliselt;
b)
soodustada kultuuri- ja loometeoste riikidevahelist levitamist ning kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate, eelkõige loovisikute riikidevahelist liikuvust, jõuda uue ja laiema publikuni ning parandada juurdepääsu kultuuri- ja loometeostele liidus ja mujal, keskendudes eelkõige lastele, noortele, puudega inimestele ja alaesindatud rühmadele;
c)
suurendada jätkusuutlikult kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide finantssuutlikkust, püüdes samal ajal tagada tasakaalustatud geograafilise haarde ja sektoripõhise esindatuse;
d)
soodustada poliitika kujundamist, innovatsiooni, loovust, publiku arendamist ning uusi äri- ja juhtimismudeleid riikidevahelise poliitikakoostöö toetamise kaudu.
Artikkel 5
Euroopa lisaväärtus
1. Tunnistades kultuuri olemuslikku ja majanduslikku väärtust, toetatakse programmiga meetmeid ja tegevusi, millega kaasneb Euroopa lisaväärtus kultuuri- ja loomesektoris. Programm aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatuste eesmärkide saavutamisele.
2. Euroopa lisaväärtus tagatakse ühel või mõnel järgmisel viisil:
a)
selliste meetmete ja tegevuste riigiülene iseloom, mis täiendavad piirkondlikke, riiklikke, rahvusvahelisi ning muid liidu programme ja poliitikameetmeid ning nende meetmete ja tegevuste mõju kultuuri- ja loomesektorile ning kodanikele ja nende teadmistele teistest kultuuridest;
b)
kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate, sh loovisikute, audiovisuaalsektori töötajate, kultuuri- ja loomeorganisatsioonide ning audiovisuaalsektori ettevõtjate riikidevahelise koostöö arendamine ja edendamine, keskendudes sellele, et soodustada terviklikumat, kiiremat, tulemuslikumat ja pikaajalisemat reageerimist üleilmsetele probleemidele;
c)
mastaabisääst ja kriitiline mass, mille võib liidu toetuse abil saavutada ja mis avaldab võimendavat mõju täiendavate rahaliste vahendite kaasamisele;
d)
õiglasema keskkonna tagamine Euroopa kultuuri- ja loomesektoris, võttes arvesse väikese tootmisvõimsusega riike ja/või geograafiliselt ja/või keeleliselt piiratud riike või piirkondi.
Artikkel 6
Programmi ülesehitus
Programm hõlmab:
a)
alaprogrammi „MEDIA”,
b)
alaprogrammi „Kultuur”,
c)
sektoriülest tegevussuunda.
Artikkel 7
Alaprogrammide logod
1. Komisjon tagab programmi nähtavuse, kasutades iga alaprogrammi jaoks eriomast logo.
2. Alaprogrammi „MEDIA” abisaajad kasutavad logo, mis on esitatud II lisas. Komisjon kehtestab logo kasutamise üksikasjad ja teavitab neist abisaajaid.
3. Alaprogrammi „Kultuur” abisaajad kasutavad logo, mille kehtestab komisjon. Komisjon kehtestab logo kasutamise üksikasjad ja teavitab neist abisaajaid.
4. Alaprogrammide logosid on õigus kasutada ka komisjonil ja artiklis 16 osutatud Loova Euroopa teabepunktidel.
Artikkel 8
Juurdepääs programmile
1. Programmiga edendatakse kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil kooskõlas 2005. aasta UNESCO konventsiooniga.
2. Programm on osalemiseks avatud liikmesriikidele.
3. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, on programm osalemiseks avatud järgmistele riikidele tingimusel, et nad tasuvad täiendavad lisaassigneeringud ja et alaprogrammi „MEDIA” puhul täidetakse tingimused, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/13/EL (20):
a)
ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimuste ning menetlustega nende riikide osalemiseks liidu programmides, mis on kehtestatud vastavate raamlepingute, assotsiatsiooninõukogu otsuste või sarnaste lepingutega;
b)
need Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, mis on EMP lepingu osalisriigid, selle lepingu kohaselt;
c)
Šveitsi Konföderatsioon selle riigiga sõlmitava kahepoolse lepingu alusel;
d)
Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga hõlmatud riigid menetluste kohaselt, mis on kindlaks määratud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, millega sätestatakse nende osalemine liidu programmides.
4. Lõike 3 punktides a ja d nimetatud riigid jäetakse tagatisvahendis osalemisest välja.
5. Programm on avatud kahe- ja mitmepoolsetele koostöömeetmetele, mis on suunatud valitud riikidele või piirkondadele nende riikide või piirkondade poolt tasutud lisaassigneeringute või kokkulepitud erikorra alusel.
6. Programm võimaldab koostööd ja ühismeetmeid riikidega, kes ei osale programmis, ning kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu, OECD või Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon, programmi eesmärkide teostamise ühise rahastamise alusel.
II PEATÜKK
Alaprogramm „MEDIA”
Artikkel 9
Alaprogrammi „MEDIA” prioriteedid
1. Valdkonnas, mille eesmärk on tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt, on prioriteedid järgmised:
a)
soodustada audivisuaalsektori elukutsete esindajate oskuste ja pädevuste omandamist ja parandamist ning võrgustike arendamist, sealhulgas digitehnoloogia kasutamist, et tagada kohanemine turu arenguga, katsetada uusi meetodeid publiku arendamiseks ja uusi ärimudeleid;
b)
suurendada audiovisuaalsektori ettevõtjate suutlikkust luua selliseid Euroopa audiovisuaalteoseid, millel oleks liidus ja mujal levipotentsiaali, ning soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist, muu hulgas koos teleringhäälingutega;
c)
ergutada tegutsejatevahelist teabevahetust, soodustades audiovisuaalsektori ettevõtjate juurdepääsu turgudele ja ärivahenditele, et suurendada nende projektide nähtavust liidu ja rahvusvahelistel turgudel.
2. Riikidevahelise levitamise edendamise valdkonnas on prioriteedid järgmised:
a)
toetada kinolevi audiovisuaalteoste riikidevahelise turunduse, nimetegemise, levitamise ja näitamisega;
b)
edendada audiovisuaalteoste riikidevahelist turundust, nimetegemist ja levitamist kõigil muudel platvormidel kui kino;
c)
toetada publiku arendamist kui vahendit, mille abil elavdada huvi Euroopa audiovisuaalteoste vastu ja parandada neile juurdepääsu, iseäranis reklaami, ürituste, filmikultuurilise pädevuse ja festivalide kaudu;
d)
toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid.
Artikkel 10
Alaprogrammi „MEDIA” tugimeetmed
Artiklis 9 sätestatud prioriteetide rakendamiseks toetatakse alaprogrammi „MEDIA” raames järgmisi meetmeid:
a)
töötada välja lai valik koolitusmeetmeid, millega edendada audivisuaalsektori töötajate oskuste ja pädevuste omandamist ja täiendamist, teadmiste jagamise ja võrgustike rajamise algatusi, sh digitehnoloogia kasutuselevõttu;
b)
luua Euroopa audiovisuaalteoseid, eeskätt filme ja telesaateid, nagu mängu-, dokumentaalfilmid ning laste- ja animafilmid, samuti interaktiivseid teoseid, nagu videomängud ja multimeedia, millel oleks suurem piiriülese levitamise potentsiaal;
c)
tegevused, mille eesmärk on toetada audiovisuaalvaldkonnas tegutsevaid Euroopa ettevõtteid, eelkõige sõltumatuid tootjaid, et soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist audiovisuaalteoste, sealhulgas telesaadete puhul;
d)
tegevused, mis aitavad Euroopa ja rahvusvahelistel koostööpartneritel kokku saada ja/või toetada kaudselt ühistoodetavaid audiovisuaalteoseid, mille puhul toetatakse rahvusvahelisi ühistootmisfonde, mis asuvad programmis osalevas riigis;
e)
soodustada juurdepääsu erialastele audiovisuaalsektori üritustele ja turgudele ning veebipõhiste ärivahendite kasutamist liidus ja mujal;
f)
rajada toetussüsteemid riigiüleste Euroopa filmide levitamiseks kinolevi kaudu ja muudel platvormidel ning samuti rahvusvaheliseks müügitegevuseks, see puudutab eelkõige audiovisuaalteoste subtiitritega varustamist, dubleerimist ja kirjeldustõlget;
g)
soodustada audiovisuaalsektori rahvusvaheliste koostööprojektide kaudu Euroopa filmide levi maailmas ja rahvusvaheliste filmide levi liidus kõigil leviplatvormidel;
h)
Euroopa kinoettevõtjate võrgustiku tegevus, kelle programmist suure osa moodustavad teiste Euroopa riikide filmide linastused;
i)
algatused, nagu festivalid ja muud promoüritused, millega tutvustatakse ja edendatakse Euroopa audiovisuaalteoste, sh lühifilmide mitmekesisust;
j)
tegevused, mille eesmärk on edendada filmikultuurilist pädevust ja suurendada publiku, eeskätt noore publiku teadmisi ja huvi, mis puudutab Euroopa audiovisuaalteoseid, sh audiovisuaalset ja kinematograafilist pärandit;
k)
uuenduslikud meetmed, millega katsetatakse uusi ärimudeleid ja vahendeid valdkondades, millele avaldab tõenäoliselt mõju digitehnoloogia kasutuselevõtt ja kasutamine.
Artikkel 11
Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus
1. Liit on programmi kestuse ajal vaatluskeskuse liige.
2. Liidu osalemine vaatluskeskuses aitab saavutada alaprogrammi „MEDIA” prioriteete järgmiste tegevuste abil:
a)
edendatakse läbipaistvust ja luuakse võrdsed tingimused juurdepääsule õigus- ja finants-/turualasele teabele ning aidatakse kaasa õigus- ja statistikateabe võrreldavaks muutmisele;
b)
tehakse kättesaadavaks andmed ja turuanalüüsid, mis aitavad välja töötada alaprogrammi „MEDIA” tegevussuundi ja hinnata nende mõju turule.
3. Komisjon esindab liitu tema suhetes vaatluskeskusega.
III PEATÜKK
Alaprogramm „Kultuur”
Artikkel 12
Alaprogrammi „Kultuur” prioriteedid
1. Valdkonnas, mille eesmärk on tugevdada kultuuri- ja loomesektori suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt, on prioriteedid järgmised:
a)
selliste meetmete toetamine, mis tagavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate oskused, pädevused ja oskusteabe, mis aitavad kaasa kultuuri- ja loomesektori tugevdamisele, sealhulgas digitehnoloogiaga kohanemise soodustamine, publiku arendamiseks innovaatiliste meetodite katsetamine ning uute äri- ja juhtimismudelite katsetamine;
b)
selliste meetmete toetamine, mis võimaldavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejatel teha rahvusvahelist koostööd ja laiendada oma tegevust rahvusvaheliselt liidus ja väljaspool seda, kasutades selleks võimaluse korral pikaajalisi strateegiaid;
c)
toetuse andmine tugevdamaks Euroopa kultuuri- ja loomeorganisatsioone ning rahvusvaheliste võrgustike loomist, et soodustada juurdepääsu kutsealastele võimalustele.
2. Valdkonnas, mille eesmärk on edendada riikidevahelist levitamist ja liikuvust, on prioriteedid järgmised:
a)
rahvusvaheliste ringreiside, ürituste, näituste ja festivalide toetamine;
b)
Euroopa kirjanduse levitamise toetamine eesmärgiga tagada selle võimalikult lai kättesaadavus;
c)
toetus publiku arendamisele kui võimalusele elavdada huvi Euroopa kultuuri- ja loometeoste ning materiaalse ja vaimse kultuuripärandi vastu ning parandada sellele juurdepääsu.
Artikkel 13
Alaprogrammi „Kultuur” tugimeetmed
1. Artiklis 12 sätestatud prioriteetide rakendamiseks toetatakse alaprogrammi „Kultuur” raames järgmisi meetmeid:
a)
riikidevahelised koostööprojektid, mille raames võtavad eri riikide kultuuri- ja loomeorganisatsioonid ette sektoripõhiseid või sektoriüleseid tegevusi;
b)
eri riikidest pärit kultuuri- ja loomeorganisatsioonide Euroopa võrgustike tegevus;
c)
selliste organisatsioonide tegevus, kes on üleeuroopalise suunitlusega ning kes edendavad tärkavate annete arendamist ning elavdavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate riikidevahelist liikuvust ja teoste levitamist, mis võib laiemalt mõjutada kultuuri- ja loomesektoreid ning avaldada pikaajalist mõju;
d)
kirjanduse tõlkimine ja tõlketeoste edasine reklaamimine;
e)
erimeetmed, mille eesmärk on saavutada Euroopa kultuuride rikkuse ja mitmekesisuse suurem nähtavus ning elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist, muu hulgas liidu kultuuriauhindade, Euroopa kultuuripealinnade meetme ja Euroopa kultuuripärandi märgise meetme kaudu.
2. Lõikes 1 sätestatud meetmetega toetatakse eelkõige mittetulunduslikke projekte.
IV PEATÜKK
Sektoriülene tegevussuund
Artikkel 14
Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend
1. Komisjon loob kultuuri- ja loomesektori jaoks tagatisvahendi.
Tagatisvahend toimib iseseisva vahendina ning see luuakse ja seda hallatakse kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.
2. Tagatisvahendil on järgmised prioriteedid:
a)
soodustada kogu liidu kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide juurdepääsu rahastamisele;
b)
parandada osalevate finantsvahendajate suutlikkust hinnata kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ning nende projektide riske, mistarvis muu hulgas pakutakse tehnilist abi, teadmiste kogumist ja võrgustike loomist.
Prioriteedid viiakse ellu vastavalt I lisale.
3. Kooskõlas finantsmääruse artikli 139 lõikega 4 rakendab komisjon tagatisvahendit kaudse eelarve täitmise raames, delegeerides ülesandeid Euroopa Investeerimisfondile, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis iii, ning kooskõlas komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahel sõlmitud lepingu tingimustega.
Artikkel 15
Riikidevaheline poliitikakoostöö
1. Riikidevahelise poliitikakoostöö edendamiseks toetatakse sektoriülese tegevussuuna raames järgmist:
a)
uute äri- ja juhtimismudelite alal kogemuste ja oskusteabe vahetus riikide vahel, vastastikune õppimine ning võrgustike loomine kultuuri- ja loomeorganisatsioonide ning poliitikakujundajate seas, kes on seotud kultuuri- ja loomesektori arendamisega, edendades selleks võimaluse korral digitaalseid võrgustikke;
b)
turuandmete kogumine, uuringud, tööturu ja vajalike oskuste vajaduste analüüs, Euroopa ja riikliku kultuuripoliitika analüüs, toetus statistilisteks uuringuteks, mis põhinevad igale sektorile eriomastel vahenditel ja kriteeriumidel, ning hindamised, sealhulgas programmi mõju kõigi aspektide mõõtmine;
c)
liikmemaksu tasumine liidu liikmesuse eest vaatluskeskuses, et soodustada andmete kogumist ja analüüsi audiovisuaalsektoris;
d)
uute ja sektoriüleste äriliste lähenemisviiside katsetamine loomingu rahastamisel, levitamisel ja rahaks vahetamisel;
e)
konverentsid, seminarid ja poliitiline dialoog, sealhulgas kultuuri- ning meediapädevuse valdkonnas, kusjuures võimaluse korral tuleks edendada digitaalseid võrgustikke;
f)
artiklis 16 osutatud Loova Euroopa teabepunktid ning nende ülesannete täitmine.
2. Komisjon viib 30. juuniks 2014 läbi teostatavusuuringu, milles uuritakse võimalust koguda ja analüüsida andmeid kultuuri- ja loomesektoris (välja arvatud audiovisuaalsektor), ning esitab selle uuringu tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Sõltuvalt teostatavusuuringu tulemustest võib komisjon esitada ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks vastavalt.
Artikkel 16
Loova Euroopa teabepunktid
1. Programmis osalevad riigid rajavad kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega ning koostöös komisjoniga Loova Euroopa teabepunktid.
2. Komisjon toetab Loova Euroopa teabepunktide võrgustikku.
3. Loova Euroopa teabepunktid täidavad järgmiseid ülesandeid, võttes arvesse iga sektori eripära:
a)
programmist teavitamine ja selle tutvustamine nende riigis;
b)
kultuuri- ja loomesektori abistamine seoses programmiga ning põhiteabe andmine muude liidu poliitikate raames kättesaadavate asjakohaste toetusvõimaluste kohta;
c)
piiriülese koostöö elavdamine kultuuri- ja loomesektoris;
d)
komisjoni tegevuse toetamine programmis osalevate riikide kultuuri- ja loomesektori küsimustes, näiteks neid sektoreid käsitlevate kättesaadavate andmete esitamine;
e)
komisjoni toetamine selles, et tagada nõuetekohane teabevahetus ja teabe levitamine programmi tulemuste ning mõjude kohta;
f)
oma riigi kohta liidult saadud rahastamise ning selle toel saavutatud tulemuste teatavaks tegemise ja selle teabe levitamise tagamine.
4. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega Loova Euroopa teabepunktide osutatud teenuste kvaliteedi ja tulemused, teostades korrapärast ja sõltumatut järelevalvet ja hindamist.
V PEATÜKK
Tulemused ja levitamine
Artikkel 17
Järjepidevus ja vastastikune täiendavus
1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse:
a)
asjaomase liidu poliitikaga sellistes valdkondades nagu haridus, tööhõive, tervishoid, siseturg, digitaalarengu tegevuskava, noored, kodakondsus, välissuhted, kaubandus, teadusuuringud ja innovatsioon, ettevõtlus, turism, justiitsküsimused, laienemine ja areng;
b)
muud asjaomased liidu rahastamisallikad kultuuri- ja meediapoliitika valdkonnas, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ning teadus- ja innovatsiooniprogrammid, samuti justiitsküsimuste ja kodakondsusega seotud rahastamisvahendid, väliskoostööprogrammid ja ühinemiseelsed vahendid.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse ja rakendatakse, ilma et see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi.
Artikkel 18
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon tagab programmi korrapärase järelevalve ja välishindamise järgmiste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemusnäitajate alusel:
a)
artiklis 3 osutatud üldiste eesmärkide näitajad:
i)
kultuuri- ja loomesektori maht, muutused ja osakaal tööhõives ja sisemajanduse koguproduktis;
ii)
nende inimeste arv, kellel on juurdepääs Euroopa kultuuri- ja loometeostele, sealhulgas võimaluse korral teistest riikidest pärit teostele;
b)
artikli 4 punktis a osutatud erieesmärgi näitajad:
i)
kultuuri- ja loomeorganisatsioonide rahvusvahelise tegevuse ulatus ning loodud riikidevaheliste partnerlussuhete arv;
ii)
programmi raames toetatud õpikogemuste ja koolituste arv, mis on parandanud kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate, sh audiovisuaalvaldkonna töötajate pädevust ja tööalast konkurentsivõimet.
c)
artikli 4 punktis b osutatud erieesmärgi näitajad alaprogrammi "MEDIA" puhul:
i)
teistest riikidest pärit Euroopa filmide kinokülastuste arv Euroopas ja Euroopa filmide kinokülastuste arv kogu maailmas (10 olulisimat turgu väljaspool Euroopat);
ii)
Euroopa audiovisuaalteoste osakaal kinodes, televisioonis ja digitaalsetel platvormidel;
iii)
nende inimeste arv liikmesriikides, kellele on kättesaadavad teistest riikidest pärit Euroopa audiovisuaalteosed, ning nende inimeste arv programmis osalevates riikides, kellele on kättesaadavad Euroopa audiovisuaalteosed;
iv)
liidus ning programmis osalevates riikides toodetud Euroopa videomängude arv;
d)
artikli 4 punktis b osutatud erieesmärgi näitajad alaprogrammi „Kultuur” puhul:
i)
nende inimeste arv, kelleni on programmi raames toetatud projektid otseselt või kaudselt jõudnud;
ii)
lastele, noortele ja alaesindatud rühmadele suunatud projektide arv ja hinnanguline inimeste arv, kelleni projektid on jõudnud;
e)
artikli 4 punktis c osutatud erieesmärgi näitajad:
i)
tagatisvahendi raames tagatud laenude maht, liigitatuna VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide päritoluriigi, suuruse ja sektorite alusel;
ii)
osalevate finantsvahendajate väljastatud laenude maht, liigitatuna päritoluriigi alusel;
iii)
osalevate finantsvahendajate arv ja geograafiline levik;
iv)
tagatisvahendist kasu saavate VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide arv, liigitatuna päritoluriigi, suuruse ja sektorite alusel;
v)
laenude keskmine makseviivituse määr;
vi)
tagatud laenude võimendav mõju, võrreldes soovitusliku võimendava mõjuga (1:5,7);
f)
artikli 4 punktis d osutatud erieesmärgi näitajad:
i)
nende liikmesriikide arv, kes kasutavad avatud koordinatsiooni meetodi tulemusi riikliku poliitika väljatöötamises;
ii)
uute algatuste ja poliitikatulemuste arv.
2. Järelevalve- ja hindamistulemusi võetakse programmi rakendamisel arvesse.
3. Lisaks sellele, et ta korrapäraselt seirab programmi, esitab komisjon sõltumatu välishindamise aruandel põhineva vahehindamise aruande, mis:
a)
hõlmab kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tegureid, et hinnata programmi eesmärkide saavutamise tõhusust, programmi tulemuslikkust ja selle Euroopa lisaväärtust;
b)
pöörab tähelepanu programmi lihtsustamise võimalustele, sisemisele ja välisele sidususele, kõikide eesmärkide jätkuvale asjakohasusele ning sellele, kuivõrd panustatakse meetmetega liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidesse;
c)
võtab arvesse otsuste nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ pikaajalise mõju hindamise tulemusi.
4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõikes 3 osutatud hindamise vahearuande 31. detsembriks 2017.
5. Sõltumatu lõpliku välishindamise põhjal koostab komisjon lõpliku hindamisaruande, milles valitud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate põhjal hinnatakse programmi pikaajalisemat mõju ja jätkusuutlikkust. Seoses artikli 4 punktis c osutatud erieesmärgiga hindab komisjon ka tagatisvahendi mõju juurdepääsule pangalaenudele ja seonduvaid kulusid VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide jaoks kultuuri- ja loomesektoris.
6. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõikes 5 osutatud lõpparuande hiljemalt 30. juuniks 2022.
Artikkel 19
Teabevahetus ja teabe levitamine
1. Komisjon teavitab programmis osalevaid riike projektidest, mida liit rahastab, edastades valikuotsused kahe nädala jooksul pärast nende vastuvõtmist.
2. Programmi raames toetatavate projektide abisaajad tagavad liidu antud rahastamisest ja selle toel saavutatud tulemustest teavitamise ja selle teabe levitamise.
3. Komisjon tagab asjakohase teabe levitamise Loova Euroopa teabepunktidele.
VI PEATÜKK
Delegeeritud õigusaktid
Artikkel 20
Volituste delegeerimine komisjonile
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada artikli 18 lõikes 1 kindlaks määratud kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tulemusnäitajaid.
Artikkel 21
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile programmi kestuseks.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
VII PEATÜKK
Rakendussätted
Artikkel 22
Programmi rakendamine
1. Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.
2. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu iga-aastase tööprogrammi, mis käsitleb alaprogramme ja sektoritevahelist tegevussuunda. Komisjon tagab iga-aastases tööprogrammis, et artiklites 3 ja 4 kindlaks määratud üldiseid ja erieesmärke ning artiklites 9 ja 12 kindlaks määratud prioriteete rakendatakse järjekindlalt igal aastal, ning näeb ette taotletavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendusmeetodi ja rahastamiskava kogusumma. Iga-aastases tööprogrammis esitatakse ka rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatav ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava.
Toetuste puhul esitatakse iga-aastases tööprogrammis prioriteedid, abikõlblikkuse, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid ning kaasrahastamise maksimummäär. Programmist antav rahaline toetus on maksimaalselt 80 % toetatava tegevuse kuludest.
Tagatisvahendi puhul on iga-aastases tööprogrammis finantsvahendajatele esitatavad kõlblikkus- ja valikukriteeriumid, osalevatele finantsvahendajatele esitatavate projektide sisuga seotud välistamiskriteeriumid, iga-aastane eraldis Euroopa Investeerimisfondile ning samuti suutlikkuse arendamise pakkujatele esitatavad kõlblikkus-, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 23 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Komisjon võtab vastu programmi rakendamise üldised suunised kooskõlas artikli 23 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega.
Artikkel 23
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee (Loova Euroopa komitee). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Loova Euroopa komitee võib kohtuda erinevates koosseisudes, et käsitleda alaprogrammide ja sektoritevaheliste tegevussuundadega seotud konkreetseid küsimusi.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 24
Finantssätted
1. Käesoleva programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 on 1 462 724 000 eurot (jooksvates hindades).
Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.
2. Lõikes 1 osutatud rahastamispakett jaguneb järgmiselt:
a)
vähemalt 56 % alaprogrammile „MEDIA”;
b)
vähemalt 31 % alaprogrammile „Kultuur”;
c)
kuni 13 % sektoriülesele tegevussuunale ning sellest vähemalt 4 % eraldatakse artiklis 15 loetletud riikidevahelise koostöö meetmetele ja Loova Euroopa teabepunktidele.
3. Käesoleva programmi rakendamise halduskulud on osa lõikes 2 sätestatud eraldistest ning halduskulude kogusumma ei ületa 7 % programmi eelarvest, kusjuures 5 % nendest halduskuludest läheb alaprogrammi "MEDIA" rakendamisele ning 2 % alaprogrammi „Kultuur” rakendamisele.
4. Lõikes 1 osutatud rahastamispaketist võib katta ka kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, ekspertide koosolekuid, teabevahetust ja teavitamist, liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamist institutsioonide tasandil, kuivõrd see on seotud käesoleva programmi üldiste eesmärkidega, teabe töötlemisele ja vahetusele suunatud infotehnoloogiavõrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon programmi juhtimisel vajab.
5. Lõikes 1 osutatud rahastamispaketist võib katta tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud, et tagada otsuste nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ alusel võetud meetmetelt üleminek käesoleva määruse alusel võetud meetmetele.
Vajaduse korral võib sarnaste kulude katmiseks eelarvesse assigneeringuid kirjendada ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata meetmeid, mille rakendamist ei ole 2020. aasta 31. detsembriks veel lõpule viidud.
6. Kaldudes kõrvale finantsmääruse artikli 130 lõikest 2, võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel käsitleda toetatavate meetmete elluviimisega otseselt seotud kulusid rahastamiskõlblikuks isegi juhul, kui abisaajal on need kulud tekkinud enne toetuse saamise taotluse esitamist.
Artikkel 25
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga, ja kui avastatakse rikkumine, siis alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevaid kui ka kohapealseid kontrolle kõikide toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kes on saanud programmi alusel liidu rahalisi vahendeid.
3. OLAF võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle kooskõlas määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätete ja menetlustega, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või programmi alusel rahastamise lepinguga seoses esineb kelmusi, pettusi, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, peavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepped, lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest, sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus auditeerimisteks ja uurimisteks vastavalt oma pädevusele.
VIII PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 26
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1. Otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks.
2. Lõikes 1 osutatud otsuste alusel enne 31. detsembrit 2013 alustatud tegevuste haldamine jätkub nimetatud otsuste kohaselt kuni nende lõpetamiseni.
Artikkel 27
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 11. detsember 2013