NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 99/2013,
15. jaanuar 2013,
Euroopa statistikaprogrammi 2013-2017 kohta
(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Usaldusväärsed empiirilised andmed ja usaldusväärne statistika on hädavajalikud selleks, et mõõta edusamme ning hinnata liidu poliitika ja programmide tõhusust, eriti seoses strateegiaga „Euroopa 2020”, mis on esitatud komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”).
(2)
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (2) tuleks luua mitmeaastane Euroopa statistikaprogramm („mitmeaastane programm”), mis moodustab raamistiku liidu meetmete rahastamiseks.
(3)
Määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaselt tuleks mitmeaastases programmis esitada Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise raamistik, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Selles tuleks sätestada liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Neid vajadusi tuleks võrrelda nõutava statistika esitamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning andmeesitamiskoormuse ja andmeesitajatele tekkivate kuludega, pöörates erilist tähelepanu kulutasuvusele.
(4)
Mitmeaastase programmi õigusraamistikus tuleks Euroopa statistika arendamist, tegemist ja levitamist korraldada tihedas ja koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi (ESS) sees liidu statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)) ning riiklike statistikaametite ja muude liikmesriikide määratud siseriiklike asutuste (koos edaspidi „riiklikud statistikaasutused”) vahel (3). Riiklike statistikaametite ja komisjoni (Eurostati) ametialane sõltumatus on usaldusväärsete ja kvaliteetsete statistiliste andmete tagamiseks hädavajalik.
(5)
Euroopa statistika kvaliteedi parandamiseks on ülimalt tähtis, et komisjon (Eurostat) ja riiklikud statistikaametid teeksid tihedamat koostööd. Selles tihedamas koostöös peaks põhiliselt rõhku panema statistikat ja sellega seotud küsimusi käsitleva täiendava metoodikakoolituse andmisele, ESSi raames kehtivate heade tavade arendamisele ja levitamisele ning töötajate mõlemasuunalisele vahetamisele liikmesriikide ja komisjoni (Eurostati) vahel.
(6)
Mitmeaastase programmi rakendamine annab võimaluse teha Euroopa ühtlustatud statistikat, et aidata liidu tasandil arendada, koostada ja levitada ühtset, võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet.
(7)
Mitmeaastase programmi alusel arendatav, tehtav ja levitatav kvaliteetne statistika on äärmiselt oluline tõenduspõhiste otsuste tegemisel, see peaks olema õigeaegselt kättesaadav ja aitama viia ellu liidu poliitikaid, mis on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) ja strateegias „Euroopa 2020”, ning muid poliitikaid, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides aastateks 2010-2014, nimelt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, sooline võrdõiguslikkus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine. Statistikat tuleks edendada mitmeaastase programmi raames rahastatavate meetmetega, mille puhul liit saab pakkuda selget lisandväärtust ning mille eesmärk on tagada kõikide majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste näitajate käsitlemine võrdsetel alustel.
(8)
Arendatavate statistikavaldkondade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 691/2011 (Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta) (4) eesmärke, mis puudutavad keskkonnamajandusliku arvepidamise uute moodulite väljatöötamist.
(9)
Lisaks tuleks statistilistes uuringutes pöörata erilist tähelepanu sellele, millist mõju avaldavad eelarve konsolideerimise programmid töötajatele ja muudele kodanikele. Statistilisi andmeid tuleks koguda viisil, mis tagaks eri liikmesriikides toimuvate arengute nähtavuse, nt areng töötuse, sotsiaaltoetuste suuruse ja muutumise, töökohtade arvu ja kvaliteedi osas ning töötajate liikmesriigisiseses ja liidusiseses ning liidu ja kolmandate riikide vahelises liikuvuses, samuti nendega seotud sotsiaal-geograafilised muutused palgastruktuuris ja koolitusmeetmetes.
(10)
Viimastel aastatel on ESS seisnud silmitsi mitme väljakutsega. Esiteks võib kvaliteetse riikliku statistika puudumine avaldada kahjulikku mõju liikmesriikidele ja liidule üldiselt. Ametialaselt sõltumatute riiklike statistikaametite toodetav järjepidevalt täpne ja kvaliteetne statistika on seetõttu tingimata vajalik poliitika kujundamiseks liikmesriikide ja liidu tasandil, eelkõige seoses euroala järelevalvemehhanismidega.
(11)
Teiseks on vajadus Euroopa statistika järele pidevalt kasvanud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei muutu. Majanduse globaliseerumine kujutab endast erilist väljakutset, mis nõuab uute parameetrite väljatöötamist üleilmsete väärtusahelate mõõtmiseks rahvusvaheliselt kooskõlastatud viisil, et anda seega parem ülevaade majanduskasvust ja töökohtade loomisest.
(12)
Kolmandaks muutub vajaduste olemus pidevalt, mis nõuab statistikavaldkondade vahel suuremat koostoimet.
(13)
Neljandaks võivad olemasolevate andmete asjakohased jaotused lihtsustada sellise mõju jälgimist, mida majandus- ja finantskriis ning rakendatud poliitilised meetmed avaldavad kodanikele, sealhulgas kõige haavatavamatele kodanikele.
(14)
Viiendaks on muutunud statistika olemus. See ei ole enam pelgalt üks teabeallikatest, mida kasutatakse poliitika kujundamiseks, vaid asub nüüd otsustusprotsessi keskmes. Tõenduspõhine otsuste tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega seotud kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi. Selleks et reageerida õigesti poliitika kujundamise nõudmistele, tuleb vajaduse korral tagada sooliselt eristatud andmed.
(15)
Kuuendaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi tegijaid, sealhulgas selliseid, kes pakuvad teavet peaaegu reaalajas, on ESSi prioriteet tulevikus kõrge kvaliteet, sealhulgas ajakohasus.
(16)
Seitsmendaks muudavad olukorra veelgi keerulisemaks eelarvelised piirangud riikide ja liidu tasandil ning vajadus vähendada veelgi ettevõtete ja kodanike koormust.
(17)
Nimetatud seitset probleemi on lahatud komisjoni 10. augusti 2009. aasta teatises „Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile” ning ESSi strateegias selle rakendamiseks, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta see tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise rakendamine moodustab ühise ESSi strateegia raamistikus mitmeaastase programmi tuuma.
(18)
Et tagada käesoleva määruse alusel Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise terviklikkus ja kvaliteedijuhtimine, peaksid riiklikud statistikaametid ja komisjon (Eurostat) võtma kõik vajalikud meetmed, et säilitada üldsuse usaldus statistika vastu ja võimaldada rangemalt kohaldada kehtivat Euroopa statistika tegevusjuhist ning komisjoni 15. aprilli 2011. aasta teatist „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine”, järgides nendes esitatud põhimõtteid.
(19)
Et Euroopa statistika riiklike ja Euroopa tegijate piiratud ressursse paremini sobitada suureneva statistikavajadusega, tuleks komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide (milles kirjutatakse lahti mitmeaastase programmi üksikasjad) ettevalmistamise etapis vaadata süsteemselt ja põhjalikult läbi statistika prioriteedid, et vähendada vähemolulisi nõudeid ja lihtsustada olemasolevaid menetlusi, samal ajal parandades ametliku statistika usaldusväärsust ja säilitades selle kõrge kvaliteedistandardi. Seejuures tuleks arvesse võtta ka andmeesitajatele (ettevõtted, kesk-, regionaal- ja kohaliku tasandi haldusüksused, leibkonnad või üksikisikud) langevat koormust. Kõnealune protsess tuleks tagada tihedas koostöös nii Euroopa statistika kasutajate kui ka tegijatega.
(20)
Selles kontekstis tuleks saavutada liidu ja liikmesriikide eelarvetele langeva koormuse mõistlik jaotus. Lisaks käesoleva määrusega eraldatavatele rahalistele vahenditele peaksid riiklikud statistikaasutused saama riigi tasandil piisava rahastatuse, et viia ellu statistikaalaseid üksikmeetmeid kõnealuse mitmeaastase programmi rakendamiseks.
(21)
Arvestades nõuete täitmisega kaasnevat koormust, eriti väiksemate liikmesriikide puhul, peaks komisjon (Eurostat) suutma pakkuda tehnilist abi ja eksperditeadmisi liikmesriikidele, et aidata neil tulla toime uurimispiirangute ja olulisemate metoodiliste takistustega, pidades silmas vajadust tagada nõuete täitmine ja kvaliteetsete andmete esitamine.
(22)
Mitmeaastase programmi rahastamispakett tuleks samuti eraldada sellisel viisil, et see katab kvaliteetse Euroopa statistika tegemise protsessi ja sellealase suutlikkuse parandamiseks vajalikud kulutused ning riikide statistikute koolitusvajadused.
(23)
Liidu rahalise osalusega tuleks toetada käesolevas määruses sätestatud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise meetmeid. See peaks toimuma toetuse, riigihankelepingu või mis tahes muu meetme kujul, mida on vaja mitmeaastase programmi eesmärkide täitmiseks. Sellega seoses peaks ühekordsete maksete kasutamine olema peamine toetuste haldamise lihtsustamise viis.
(24)
Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15 kohaselt tuleks välja töötada asjakohane finantsstruktuur, et toetada koostöövõrgustikke.
(25)
Tuleks ette näha mitmeaastases programmis osalemise võimalus Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikidele, kes osalevad Euroopa Majanduspiirkonnas („EMP/EFTA riigid”), ja Šveitsile. Tuleks ette näha ka mitmeaastases programmis osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige liidu naaberriikidele, riikidele, kes on esitanud liiduga liitumise avalduse, kandidaatriikidele ja ühinejariikidele.
(26)
Mitmeaastase programmi rakendamisega seoses tuleks vajaduse korral soodustada koostööd kolmandate riikidega, kes mitmeaastases programmis ei osale, võttes arvesse kõnealuste riikide ja liidu vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid või kavandatavaid lepinguid.
(27)
Selleks et komisjoni poolt mitmeaastase programmi rakendamiseks vastu võetavaid iga-aastaseid tööprogramme saaks käsitada rahastamisotsustena Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) (5) („finantsmäärus”) artikli 84 lõike 3 tähenduses, tuleb neis sätestada taotletavad eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamismeetodid ja nendele ette nähtud kogusumma. Samuti peavad need sisaldama rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatud summa suurust ja rakendamise soovituslikku ajakava. On soovitatav, et nendes esitataks samuti taotletavate eesmärkide olulisus kasutajate vajadustest lähtudes ning projektikava. Toetuste puhul peaks neisse olema märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja maksimaalne kaasfinantseerimismäär. Lisaks peaksid iga-aastased tööprogrammid sisaldama asjakohaseid tulemuste seires kasutatavaid näitajaid.
(28)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt mitmeaastase programmi kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(29)
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud eelhindamine, et mitmeaastase programmi puhul keskendutaks eesmärkide tulemuslikule ja tõhusale saavutamisele ning et alates mitmeaastase programmi kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid. Mitmeaastase programmi raames võetud meetmete väärtuse ja mõju üle tuleks teostada regulaarset järelevalvet ja neid tuleks regulaarselt hinnata, sealhulgas sõltumatute välishindajate poolt. Mitmeaastase programmi hindamiseks tuleks sõnastada mõõdetavad eesmärgid ja töötada välja näitajad.
(30)
Käesoleva määrusega kehtestatakse 2013. aastaks mitmeaastase programmi rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punkti 37 tähenduses.
(31)
Lisaks käesoleva määrusega kehtestatavale rahastamispaketile peaksid mitmeaastase programmi rakendamiseks võetavad statistikaalased üksikmeetmed, sealhulgas ka meetmed, mida võetakse riiklike statistikaasutuste ja komisjoni (Eurostati) vahelise lepingu vormis, saama võimaluste piires asjakohast toetust riigi tasandil.
(32)
Käesoleva määruse mõjuhinnang, millest nähtub liidu ja liikmesriikide kulude kokkuhoid, on mitmeaastasele programmile rahaliste vahendite eraldamise aluseks. Kulude kokkuhoid tuleneb eelkõige Euroopa statistika tegemise uutest meetoditest, mis on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna arengu tulemus.
(33)
Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite sissenõudmist ning vajaduse korral karistusi.
(34)
Selleks et tagada kogu 2013. aasta vältel ESSi raames ettenähtud statistikameetmete järjepidevus, ning selleks et tagada õiguskindlus, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval ning kohalduma alates 1. jaanuarist 2013. Käesoleva määruse kohaldumise kuupäev peaks eelkõige võimaldama põhjendada lepingulistele töötajatele tasude maksmist kui ka kõiki mitmeaastase programmi raames toimuvaid tegevusi.
(35)
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009 on mitmeaastase programmi eelnõu saadetud eelnevaks tutvumiseks Euroopa statistikasüsteemi komiteele, Euroopa statistika nõuandekomiteele, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 234/2008/EÜ, (7) ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele, mis on loodud nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (8),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euroopa statistikaprogrammi kehtestamine
Käesolevaga kehtestatakse Euroopa statistikaprogramm ajavahemikuks 2013-2017 („programm”).
Artikkel 2
Lisandväärtus
Programmi lisandväärtus seisneb selles, et see tagab Euroopa statistika keskendumise teabele, mida on vaja liidu poliitikavaldkondade kavandamiseks, rakendamiseks, seireks ja hindamiseks. Lisaks panustab see ressursside tõhusale kasutamisele, toetades meetmeid, mis oluliselt aitavad kaasa ühtlustatud, võrreldava, usaldusväärse, kasutajasõbraliku ja kättesaadava statistilise teabe arendamisele, tegemisele ja levitamisele ühtsete standardite ja üldiste põhimõtete alusel, mis on sätestatud Euroopa statistikasüsteemi komitee poolt vastu võetud Euroopa statistika tegevusjuhises („tegevusjuhis”) ning milleks on eelkõige järgmised kvaliteedikriteeriumid: asjakohasus, täpsus ja usaldusväärsus, ajakohasus ja õigeaegsus, kättesaadavus ja selgus ning sidusus ja võrreldavus.
Artikkel 3
Reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise programmiraamistik ning 2013.-2017. aastal võetavate meetmete peamised valdkonnad ja eesmärgid vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklitele 13 ja 14.
2. Programm ei hõlma Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1297/2008/EÜ (9) kehtestatud Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmis („MEETS-programm”) sätestatud meetmeid kuni MEETS-programmi lõpuni 31. detsembril 2013, kuid sisaldab ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eesmärke, mis soovitakse saavutada ajavahemikus 2014-2017.
Artikkel 4
Eesmärgid
1. Programmi üldeesmärk on, et Euroopa statistikasüsteem (ESS) oleks jätkuvalt kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine pakkuja.
2. Võttes arvesse nii riikide kui liidu tasandil olemasolevaid vahendeid ning andmeesitamiskoormust, tuleb programmi rakendamiseks teostatavate statistiliste toimingute puhul järgida järgmisi kitsamaid eesmärke:
- eesmärk 1: pakkuda õigeaegselt prioriteetidele vastavat statistilist teavet liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, seireks ja hindamiseks, säilitades tasakaalu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonna vahel ning rahuldades Euroopa statistika laia kasutajateringi, sealhulgas muude otsustajate, teadlaste, ettevõtete ja üldiselt Euroopa kodanike vajadusi kulutasuval viisil ja tegevust tarbetult dubleerimata;
- eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika tegemise uut meetodit eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti;
- eesmärk 3: tugevdada partnerlust ESSi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul ning
- eesmärk 4: tagada, et sellist statistikat esitatakse järjepidevalt kogu programmi kestel, tingimusel et see ei ole vastuolus ESSi prioriteetide seadmise mehhanismidega.
3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud üldeesmärke ja kitsamaid eesmärke kirjeldatakse üksikasjalikumalt lisas, kus on esitatud ka näitajad programmi rakendamise seireks. Programmi osas toimub iga-aastane üksikasjalik planeerimine, mis hõlmab protsessi olulise osana prioriteetide seadmise mehhanismi kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklitega 13 ja 14. Programmi eesmärgid saavutatakse tihedas ja koordineeritud koostöös ESSi raames. Programm hõlmab niisuguste asjakohaste vahendite väljatöötamist, millega kaasneb parem kvaliteet, ESSi suurem paindlikkus ja parem suutlikkus rahuldada kasutajate vajadusi õigeaegselt. Lisaks on programm esirinnas selliste usaldusväärsete näitajate väljatöötamises, mis võimaldaksid lahendada 21. sajandi probleeme, nagu keskkonnaalase jätkusuutlikkuse, elukvaliteedi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse mõõtmine, ning tertsiaarsektori majandustegevuse ja sotsiaalmajanduse tegevuse kajastamine.
Artikkel 5
Statistika haldamine, sõltumatus, läbipaistvus ja kvaliteet
1. Euroopa statistikat tehakse ametialaselt sõltumatult ja läbipaistvalt.
2. Programmi rakendatakse tegevusjuhises esitatud põhimõtete kohaselt eesmärgiga teha ja levitada kvaliteetset, ühtlustatud ja võrreldavat Euroopa statistikat kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 12 ning tagada ESSi kui terviku nõuetekohane toimimine. Riiklikud statistikaametid ja liidu statistikaasutus (komisjon (Eurostat)) tagavad oma ametialase sõltumatusega Euroopa statistika vastavuse tegevusjuhisele.
3. Riiklikud statistikaametid ja muud liikmesriikide määratud siseriiklikud asutused (koos edaspidi „riiklikud statistikaasutused”) ja komisjon (Eurostat), kes vastutavad Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest:
-
püüavad tugevdada institutsioonilist ja organisatsioonilist keskkonda, mis aitab kaasa Euroopa statistikat tegevate ja levitavate riiklike statistikaasutuste ja komisjoni (Eurostati) töö kooskõlastamisele ning tulemuslikumaks ja usaldusväärsemaks muutmisele;
-
pööravad erilist tähelepanu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 2 lõikes 1 sätestatud statistikaalastele põhimõtetele ja kasutajate vajadustele;
-
rahuldavad statistikat kasutavate liidu institutsioonide vajadusi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009 ning püüavad arendada statistikat, mis teenib Euroopa statistika laia kasutajateringi, sealhulgas muude otsustajate, teadlaste, ettevõtete ja üldiselt Euroopa kodanike huve, ning
-
teevad rahvusvahelisel tasandil koostööd statistikaorganitega, et edendada rahvusvaheliste mõistete, liigituste, meetodite ja muude standardite kasutamist, eelkõige eesmärgiga tagada ülemaailmsel tasandil suurem sidusus ja parem võrreldavus.
4. Iga liikmesriik püüab tagada, et tema statistika tegemise protsessid seatakse sisse standarditud viisil ja et neid tõhustavad võimaluse piires auditimehhanismid.
5. Läbipaistvuse huvides teeb komisjon (Eurostat) vajaduse korral avalikult teatavaks kvaliteediaruannete ja vastavuse seire teostamise osana oma hinnangu riikide poolt Euroopa statistikasse antava panuse kvaliteedi kohta.
6. Komisjon (Eurostat) kaalub võimalusi, kuidas muuta oma väljaanded, eelkõige oma veebisaidi kaudu kättesaadavad väljaanded kasutajasõbralikumaks mitteprofessionaalidele, ning võimaldab lihtsat juurdepääsu täielikele andmeseeriatele ning lisab intuitiivseid ja võrdlevaid diagramme, et pakkuda rohkem lisandväärtust kodanikele. Komisjoni (Eurostati) poolt korrapäraselt ajakohastatud andmed annavad võimaluse korral teavet iga liikmesriigi kohta ning sisaldavad iga-aastaseid, igakuiseid ja pikaajalisi andmeseeriaid, kui see on vajalik ja kui saadav kasu on andmete kogumise maksumusest suurem.
Artikkel 6
Statistika prioriteetide seadmine
1. Programmiga tagatakse statistikaalased algatused, mis toetavad praeguste liidu poliitiliste strateegiate arengut, elluviimist ja seiret, ning pakutakse statistilist tuge uutest liidu poliitikaalgatustest tulenevate oluliste nõudmiste puhul.
2. Komisjon tagab artiklis 9 osutatud iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamisel tulemusliku prioriteetide seadmise ning statistika prioriteetide iga-aastase läbivaatamise ja vastava aruandluse. Iga-aastaste tööprogrammide eesmärk on seega tagada, et Euroopa statistikat oleks võimalik teha riikide ja liidu tasandil olemasolevate vahendite abil. Prioriteetide kindlaksmääramine aitab vähendada uutest statistikanõuetest tulenevaid kulusid ja koormust, vähendades statistikanõudeid Euroopa statistika olemasolevates valdkondades, ning see toimub tihedas koostöös liikmesriikidega.
3. Komisjon tagab niisuguste vahendite väljatöötamise ja rakendamise, mille eesmärk on vaadata igal aastal läbi statistiliste toimingute prioriteedid, et aidata vähendada andmeesitajate ja statistika tegijate kulusid ja koormust.
4. Uute meetmete esitamisel või olemasolevas statistikas oluliste muudatuste tegemisel põhjendab komisjon niisuguseid meetmeid või muudatusi nõuetekohaselt ning annab teavet koos liikmesriikidelt saadud teabega andmeesitamiskoormuse ja tegemiskulude kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõikele 3.
Artikkel 7
Rahastamine
1. Liidu rahastamispakett programmi rakendamiseks 2013. aastal, mis katab programmiperioodi 2007-2013, on 57,3 miljonit eurot.
2. Komisjoni kutsutakse üles hiljemalt kolme kuu jooksul pärast aastateks 2014-2020 mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandlikku ettepanekut, mis sisaldaks rahastamise summat ajavahemikuks 2014-2017.
3. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt finantsmäärusele.
4. Komisjon võtab oma otsuse iga-aastaste eraldiste kohta vastu eelarvepädevate institutsioonide eelisõigusi järgides.
Artikkel 8
Tehniline ja haldusabi
Programmi rahalistest vahenditest võib samuti katta kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajaliku ettevalmistava, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, milleks on eelkõige uurimused, ekspertide koosolekud, statistikaekspertide tasustamisega seotud kulud, teavitamine, teabetöötlusele ja -vahetusele suunatud IT-võrkudega seotud kulud ning programmi juhtimiseks komisjoni kantud muud tehnilise ja haldusabi kulud. Vahenditest võib samuti katta sellistele liikmesriikidele antud tehnilist abi ja oskusteavet, kes ei suuda teatavat Euroopa statistikat või nõutava kvaliteediga statistikat spetsiifiliste asjaolude tõttu teha.
Artikkel 9
Iga-aastased tööprogrammid
Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17 nõuetele ning milles sätestatakse nende taotletavad eesmärgid ja oodatavad tulemused kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud üldeesmärgi ja kitsamate eesmärkidega. Iga-aastased tööprogrammid edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile.
Artikkel 10
Meetmete liigid
Liidu rahaline osalus võib olla toetuse, riigihankelepingu või mõne muu meetme kujul, mida on vaja artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud üldeesmärgi ja kitsamate eesmärkide täitmiseks.
Artikkel 11
Toetuskõlblikud meetmed
1. Liidu rahalise osalusega toetatakse Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise meetmeid, mida on vaja artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud üldeesmärgi ja kitsamate eesmärkide saavutamiseks. Prioriteetseks peetakse meetmeid, millel on liidu lisandväärtus vastavalt artiklile 2.
2. Rahaline toetus määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 15 osutatud koostöövõrgustikele võib seisneda tegevustoetuses ning katta kuni 95 % toetuskõlblikest kuludest.
3. Vajaduse korral võib anda artikli 12 lõikes 3 osutatud organisatsioonide toimimiseks tegevustoetust, kuid see ei tohi ületada 50 % toetuskõlblikest kuludest.
4. Liikmesriikide kulude hüvitamiseks seoses andmete kogumisel põhinevate meetmete võtmisega võib komisjonile edastatavate andmete kogumise eest liikmesriigile teha ühekordse makse, mille maksimum on iga andmekogu puhul kindlaks määratud. Ühekordse makse summa määrab komisjon, võttes arvesse andmete kogumise keerukust.
Artikkel 12
Toetuskõlblikud abisaajad
1. Finantsmääruse artikli 128 lõike 1 teise lõigu kohaselt võivad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 kindlaks määratud riiklikud statistikaasutused saada toetust ilma pakkumiskutseta.
2. Kooskõlas finantsmääruse artikli 128 lõikega 1 võivad koostöövõrgustikud hõlmata lõikes 1 osutatud abisaajaid ja muid asutusi ilma pakkumiskutseta.
3. Artikli 11 lõikes 3 nimetatud tegevustoetusi võib anda organisatsioonidele, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:
a)
nad on mittetulunduslikud, nende puhul ei esine tootmisharust tulenevat, ärilist ega muud huvide konflikti ning nende peamine eesmärk ja tegevus on propageerida ja toetada tegevusjuhise rakendamist ning Euroopa statistika tegemise uute meetodite rakendamist, mille eesmärk on suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti liidu tasandil, ning
b)
nad on esitanud komisjonile piisavad tõendid oma liikmelisuse, sisekorra ja rahastamisallikate kohta.
Artikkel 13
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon võtab vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva määruse raames rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ennetavate meetmete kohaldamisega liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest, rakendatakse järjepidevalt tõhusat kontrolli ja eeskirjade eiramise tuvastamisel nõutakse sisse ebaõigesti makstud summad ning vajaduse korral määratakse tõhus, proportsionaalne ja hoiatav karistus.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on pädevus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse raames rahastatud.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldab vajaduse korral sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (10) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või käesoleva määruse alusel rahastamise lepinguga seoses on esinenud pettusi, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
Artikkel 14
Kolmandate riikide osalemine programmis
Programmis võivad osaleda:
a)
EMP/EFTA riigid Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustel;
b)
Šveits, kooskõlas tingimustega, mis on kehtestatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga statistikaalase koostöö kohta, (11) ning
c)
Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, riigid, kes on esitanud liiduga liitumise taotluse, kandidaatriigid, ühinejariigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nimetatud riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud nende liidu programmides osalemise üldised põhimõtted.
Artikkel 15
Programmi hindamine ja läbivaatamine
1. Komisjon esitab pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist programmi rakendamise eduvahearuande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks 2015.
2. Komisjon võib lõikes 1 osutatud eduvahearuande alusel ja pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist esitada hiljemalt 31. detsembriks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku programmi pikendamiseks aastateni 2018-2020, järgides mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2014-2020.
3. Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2018 pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega ja Euroopa statistika nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi rakendamise lõpparuande.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 15. jaanuar 2013