PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2013
ze dne 7. ledna 2013,
kterým se stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Unie a jeho karanténní podmínky
(kodifikované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 druhý pododstavec a čl. 10 odst. 4 písm. b) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (2), a zejména na čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 3 a čl. 18 odst. 1 první a čtvrtou odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 318/2007 ze dne 23. března 2007, kterým se stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Společenství a jeho karanténní podmínky (3) bylo několikrát podstatně změněno (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
V důsledku ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků asijského kmene v jihovýchodní Asii v roce 2004 Komise přijala několik rozhodnutí zakazujících mimo jiné dovoz ptáků kromě drůbeže z postižených třetích zemí.
(3)
V zájmu vypracování soupisu rizik spojených s dovozem ptáků chovaných v zajetí Komise dne 13. dubna 2005 požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) o vědecké stanovisko ohledně rizik spojených s dovozem ptáků odchycených ve volné přírodě a ptáků chovaných v zajetí ze třetích zemí.
(4)
Na tuto žádost přijala komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) během zasedání ve dnech 26.-27. října 2006 vědecké stanovisko k rizikům pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat, která souvisejí s dovozem volně žijících ptáků kromě drůbeže do Unie. Toto vědecké stanovisko určuje možné nástroje a možnosti, jimiž lze zmírnit jakékoli zjištěné veterinární riziko spojené s dovozem ptáků kromě drůbeže.
(5)
Jedno z doporučení vědeckého stanoviska EFSA se týká kontrol prováděných ve třetích zemích, které vyvážejí ptáky kromě drůbeže do Unie. Zlepšením ve fázi vývozu by se měla co nejvíce omezit možnost vstupu nakažených ptáků do Unie. Z toho důvodu by měly být v tomto nařízení stanoveny dovozní podmínky tak, aby byly umožněny pouze dovozy ze třetích zemí, které mají k dovozu dotčených ptáků do Unie povolení.
(6)
Další doporučení EFSA se týká dovozu ptáků odchycených ve volné přírodě. Ve vědeckém stanovisku se uvádí riziko týkající se těchto ptáků, kteří mohou být nakaženi od jiných infikovaných volně žijících ptáků a z kontaminovaného okolí nebo mohou být nakaženi od infikované drůbeže. S ohledem na podíl volně žijících stěhovavých ptáků na rozšíření influenzy ptáků z Asie do Evropy v roce 2005 a 2006 je vhodné omezit dovoz ptáků kromě drůbeže pouze na ptáky chované v zajetí.
(7)
Zřídkakdy je možné s jistotou od sebe odlišit ptáky, kteří byli odchyceni ve volné přírodě, a ptáky chované v zajetí. Způsoby označování se mohou používat u obou druhů ptáků, a nelze je tedy od sebe odlišit. Je tudíž vhodné omezit dovoz ptáků kromě drůbeže na chovná zařízení schválená příslušnými orgány třetí země vývozu a stanovit některé minimální podmínky pro takové schválení.
(8)
Dovezení ptáci by se měli přepravovat přímo do schváleného karanténního zařízení nebo střediska v příslušném členském státě, kde by měli zůstat, dokud se nevyloučí nákaza influenzou ptáků nebo virem newcastleské choroby.
(9)
V případě podezření na influenzu ptáků nebo newcastleskou chorobu ve schváleném karanténním zařízení nebo jednotce schváleného karanténního střediska je vhodné počkat, dokud se podezření nepotvrdí, aby byly před započetím utrácení a likvidace ptáků v postižených zařízeních vyloučeny jakékoli jiné příčiny příznaků nákazy.
(10)
Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (5) byla přijata, aby se zohlednily zkušenosti získané v oblasti tlumení influenzy ptáků. Na základě této směrnice bylo přijato rozhodnutí Komise 2006/437/ES ze dne 4. srpna 2006, kterým se schvaluje Diagnostická příručka pro influenzu ptáků podle směrnice Rady 2005/94/ES (6) (dále jen „diagnostická příručka“), kterým se na úrovni Unie stanoví diagnostické postupy, metody odběru vzorků a kritéria hodnocení výsledků laboratorních testů k potvrzení ohniska influenzy ptáků. K uvedenému rozhodnutí by se mělo přihlédnout v rámci režimů testování influenzy ptáků ve schválených karanténních zařízeních a střediscích.
(11)
Je vhodné stanovit další dovozní postupy pro přepravu ze stanoviště hraniční kontroly do schválených karanténních zařízení nebo středisek po vstupu do Unie, aby bylo zajištěno, že dovezení ptáci dorazí do určeného schváleného karanténního zařízení nebo střediska v přiměřené časové lhůtě.
(12)
Seznam schválených karanténních zařízení a středisek, který mají vydat členské státy by měl splňovat určité minimální podmínky.
(13)
Na některé dovozy ptáků se vztahují jiné právní předpisy Unie. Měly by tudíž být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(14)
Veterinární riziko spojené s poštovními holuby, kteří jsou dovezeni do Unie za účelem vypuštění k letu zpět do jejich místa původu, je takové, že by měli být vyjmuti z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(15)
Kromě toho veterinární podmínky některých třetích zemí jsou stejné jako podmínky stanovené právními předpisy Unie. Dovoz ptáků z těchto zemí by proto měl být vyjmut z rozsahu tohoto nařízení.
(16)
Lze rovněž uvážit některé výjimky pro ptáky, u nichž se prokáže, že byli nakaženi nízkopatogenní influenzou ptáků a newcastleskou chorobou ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku, pokud výskyt nákazy neohrožuje nákazový status Unie.
(17)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Unie ze třetích zemí a jejich částí uvedených v příloze I a karanténní podmínky pro takový dovoz.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se týká živočichů třídy ptáci.
Nevztahuje se však na:
a)
drůbež;
b)
ptáky dovezené v rámci programů ochrany přírody schválených příslušnými orgány členského státu určení;
c)
zvířata v zájmovém chovu uvedená v čl. 1 třetím pododstavci směrnice 92/65/EHS doprovázející svého majitele;
d)
ptáky určené pro ZOO, cirkusy, zábavní parky nebo pokusy;
e)
ptáky určené pro organizace, instituty nebo střediska schválená podle článku 13 směrnice 92/65/EHS;
f)
poštovní holuby, kteří jsou na území Unie dovezeni ze sousední třetí země, v níž normálně sídlí, a jsou ihned vypuštěni k letu zpět do příslušné třetí země;
g)
ptáky dovezené z Andory, Lichtenštejnska, Monaka, Norska, San Marina, Švýcarska a Vatikánského městského státu.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené ve směrnici 2005/94/ES kromě definice drůbeže v čl. 2 bodě 4 uvedené směrnice. Pro účely tohoto nařízení se „drůbeží“ rozumí kur domácí, krocani a krůty, perličky, kachny, husy, křepelky, holubi, bažanti a koroptve a ptáci nadřádu běžci (Ratitae) chovaní nebo držení v zajetí pro reprodukci, pro produkci masa nebo konzumních vajec nebo pro dodávku k zazvěření.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„ptáky“ se rozumí živočichové třídy ptáci kromě těch uvedených v čl. 2 druhém odstavci;
b)
„schváleným chovným zařízením“ se rozumí:
i)
zařízení používané výhradně k chovu ptáků a
ii)
zařízení, v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem vyvážející třetí země schváleno jakožto zařízení splňující podmínky stanovené v článku 4 a v příloze II;
c)
„ptáky chovanými v zajetí“ se rozumí ptáci, kteří nebyli odchyceni ve volné přírodě, ale vylíhli se a byli chováni v zajetí a pocházejí z rodičů, kteří se spářili nebo byli jinak oplodněni v zajetí;
d)
„bezešvým uzavřeným kroužkem na noze“ se rozumí kroužek nebo pásek v průběžném kruhu bez přerušení nebo skloubení, který není žádným způsobem porušen a je tak veliký, aby se nedal sejmout, až končetina plně doroste, pokud se aplikuje v prvních dnech života, a který byl pro tento účel komerčně vyroben;
e)
„schváleným karanténním zařízením“ se rozumí areál jiný než karanténní střediska:
i)
v němž se provádí karanténa dovezených ptáků,
ii)
v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem schváleno jakožto zařízení splňující minimální podmínky stanovené v článku 6 a v příloze IV;
f)
„schváleným karanténním střediskem“ se rozumí areál:
i)
v němž se provádí karanténa dovezených ptáků,
ii)
obsahující určitý počet jednotek, které jsou vzájemně provozně a fyzicky odděleny a kde každá jednotka obsahuje pouze ptáky ze stejné zásilky, se stejným nákazovým statusem, a tedy tvořící jednu epizootologickou jednotku,
iii)
v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem schváleno jakožto zařízení splňující minimální podmínky stanovené v článku 6 a příloze IV;
g)
„ověřovacími ptáky“ se rozumí drůbež, která je používána jako diagnostická pomůcka během karantény;
h)
„diagnostickou příručkou“ se rozumí Diagnostická příručka pro influenzu ptáků stanovená v příloze rozhodnutí 2006/437/ES.
Článek 4
Schválená chovná zařízení
Schválená chovná zařízení musí splňovat tyto podmínky:
a)
chovné zařízení musí byt schváleno příslušným orgánem v souladu s podmínkami stanovenými v příloze II a musí mu být přiděleno číslo schválení;
b)
číslo schválení musí tento orgán sdělit Komisi;
c)
název a číslo schválení chovného zařízení musí být uvedeny v seznamu chovných zařízení vypracovaném Komisí;
d)
schválení chovného zařízení musí příslušný orgán neprodleně odejmout nebo pozastavit, pokud toto zařízení již nesplňuje podmínky stanovené v příloze II, a musí o tom ihned informovat Komisi.
Článek 5
Podmínky dovozu
Dovoz ptáků se povolí pouze tehdy, pokud ptáci splňují tyto podmínky:
a)
jedná se o ptáky chované v zajetí;
b)
ptáci musí pocházet ze třetích zemí nebo jejich částí uvedených v příloze I;
c)
ptáci pocházejí ze schválených chovných zařízení, která splňují podmínky stanovené v článku 4;
d)
ptáci byli sedm až čtrnáct dní před zasláním podrobeni laboratornímu testu zjišťování viru s negativními výsledky pro všechny viry influenzy ptáků a newcastleské choroby;
e)
ptáci nebyli očkováni proti influenze ptáků;
f)
ptáky doprovází veterinární osvědčení v souladu se vzorem stanoveným v příloze III (dále jen „veterinární osvědčení“);
g)
ptáci jsou označeni individuálními identifikačními čísly prostřednictvím individuálně značeného bezešvého uzavřeného kroužku na noze nebo mikročipu v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 865/2006 (7);
h)
individuální identifikační čísla kroužků na noze nebo mikročipů stanovených v písmenu g) musí obsahovat alespoň:
-
kód ISO vyvážející třetí země provádějící identifikaci,
-
specifické pořadové číslo;
i)
individuální identifikační číslo stanovené v písmenu g) musí být zaznamenáno ve veterinárním osvědčení;
j)
ptáci jsou přepravováni v nových kontejnerech, které jsou na vnější straně jednotlivě označeny identifikačním číslem, které odpovídá identifikačnímu číslu uvedenému ve veterinárním osvědčení.
Článek 6
Schválená karanténní zařízení a střediska
Schválená karanténní zařízení a střediska musí splňovat minimální podmínky stanovené v příloze IV.
Každý členský stát vypracuje a průběžně aktualizuje seznam karanténních zařízení a středisek a jejich čísel schválení a zpřístupní jej Komisi, ostatním členským státům a veřejnosti.
Článek 7
Přímá přeprava ptáků do schválených karanténních zařízení nebo středisek
Ptáci se přepravují přímo ze stanoviště hraniční kontroly do schváleného karanténního zařízení nebo střediska v klecích nebo bednách.
Celková doba cesty z tohoto stanoviště do karanténního zařízení nebo střediska nesmí za normálních okolností přesáhnout devět hodin.
Používají-li se pro tuto přepravu vozidla, jsou příslušným orgánem zapečetěna neporušitelnou plombou.
Článek 8
Osvědčení
Dovozci nebo jejich zástupci poskytnou písemné osvědčení, že se ptáci přijímají ke karanténě, a to v úředním jazyce členského státu vstupu a podepsané osobou odpovědnou za karanténní zařízení nebo středisko.
Osvědčení:
a)
jasně uvádí název, adresu a číslo schválení karanténního zařízení nebo střediska;
b)
se zasílá na stanoviště hraniční kontroly e-mailem nebo faxem, dříve než tam dorazí zásilka, nebo je předloží dovozce nebo jeho zástupce, dříve než jsou ptáci ze stanoviště hraniční kontroly propuštěni.
Článek 9
Tranzit ptáků v Unii
Vstupují-li ptáci do Unie přes členský stát, který není státem určení, přijmou se veškerá opatření v zájmu zajištění toho, aby se zásilka dostala do plánovaného členského státu určení.
Článek 10
Kontrola přepravy ptáků
1. Pokud právní předpisy Unie stanoví sledování ptáků mezi stanovištěm hraniční kontroly a schváleným karanténním zařízením nebo střediskem v místě určení, zajistí se tato výměna informací:
a)
úřední veterinární lékař odpovědný za stanoviště hraniční kontroly oznámí prostřednictvím sítě TRACES příslušnému orgánu odpovědnému za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení zásilky místo původu a místo určení ptáků;
b)
osoba odpovědná za schválené karanténní zařízení nebo středisko určení oznámí do jednoho pracovního dne od doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska úřednímu veterinárnímu lékaři odpovědnému za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení e-mailem nebo faxem doručení zásilky na místo určení;
c)
úřední veterinární lékař odpovědný za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení zásilky oznámí do tří pracovních dnů od doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska prostřednictvím sítě TRACES úřednímu veterinárnímu lékaři odpovědnému za stanoviště hraniční kontroly, který mu oznámil odeslání zásilky, že zásilka dorazila na místo určení.
2. Pokud se příslušnému orgánu odpovědnému za stanoviště hraniční kontroly potvrdí, že ptáci, kteří měli být podle prohlášení odesláni do schváleného karanténního zařízení nebo střediska, nedorazili na místo svého určení do tří pracovních dnů od předpokládaného data doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska, přijme příslušný orgán vhodná opatření vůči osobě odpovědné za zásilku.
Článek 11
Karanténní opatření
1. Ptáci se podrobí karanténě trvající nejméně 30 dní ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku (dále jen „karanténa“).
2. Alespoň na začátku a konci karantény každé zásilky zkontroluje úřední veterinární lékař karanténní podmínky, včetně prověření záznamů o úhynu a klinického vyšetření ptáků ve schváleném karanténním zařízení nebo v každé jednotce schváleného karanténního střediska.
Úřední veterinární lékař však provádí kontroly častěji, pokud to vyžaduje nákazová situace.
Článek 12
Vyšetření, odběry vzorků a testování, které je třeba u zásilky provádět v průběhu karantény
1. Postupy vyšetření, odběru vzorků a testování influenzy ptáků a newcastleské choroby stanovené v příloze V se provádějí po doručení ptáků do karantény.
2. Využívá-li se ověřovacích ptáků, použije se ve schváleném karanténním zařízení nebo v každé jednotce schváleného karanténního střediska nejméně 10 těchto ověřovacích ptáků.
3. Ověřovací ptáci použití k vyšetření, odběru vzorků a testování:
a)
jsou nejméně tři týdny staří a pro tyto účely se použijí jen jednou;
b)
jsou pro účely identifikace kroužkovaní nebo jsou označeni jinou neodstranitelnou identifikací;
c)
nejsou očkováni a jsou v průběhu čtrnácti dní před datem začátku karantény ověřeni jako séronegativní na influenzu ptáků a newcastleskou chorobu;
d)
jsou umístěni do schváleného karanténního zařízení nebo do jednotky schváleného karanténního střediska před vypuštěním ptáků do společného vzdušného prostoru a co nejblíže těmto ptákům tak, aby byl zajištěn úzký kontakt ověřovacích ptáků a trusu ptáků v karanténě.
Článek 13
Postup v případě podezření na nákazu ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku
1. Pokud v průběhu karantény vznikne ve schváleném karanténním zařízení podezření, že jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovací ptáci jsou nakaženi influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, přijmou se tato opatření:
a)
příslušný orgán zavede nad tímto schváleným karanténním zařízením úřední dohled;
b)
těmto ptákům a ověřovacím ptákům se odeberou vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V a budou příslušným způsobem vyšetřeny;
c)
žádní ptáci se nedostanou do schváleného karanténního zařízení, ani jej neopustí, dokud se podezření nevyvrátí.
2. Pokud se podezření na influenzu nebo newcastleskou chorobu v postiženém schváleném karanténním zařízení podle odstavce 1 potvrdí, přijmou se následující opatření:
a)
všichni ptáci a ověřovací ptáci v uvedeném schváleném karanténním zařízení se utratí a zlikvidují;
b)
schválené karanténní zařízení se vyčistí a vydezinfikuje;
c)
po dobu 21 dní po závěrečném očištění a vydezinfikování se nedostanou do schváleného karanténního zařízení žádní ptáci.
3. Pokud v průběhu karantény vznikne ve schváleném karanténním středisku podezření, že jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovacích ptáků v jednotce karanténního střediska jsou nakaženi influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, přijmou se tato opatření:
a)
příslušný orgán zavede nad tímto schváleným karanténním střediskem úřední dohled;
b)
uvedeným ptákům a ověřovacím ptákům se odeberou vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V a budou příslušným způsobem vyšetřeny;
c)
žádní ptáci se nedostanou do schváleného karanténního střediska, ani jej neopustí, dokud se podezření nevyvrátí.
4. Pokud se podezření na influenzu nebo newcastleskou chorobu v postižené jednotce schváleného karanténního střediska podle odstavce 3 potvrdí, přijmou se následující opatření:
a)
všichni ptáci a ověřovací ptáci v postižené jednotce uvedeného schváleného karanténního střediska se utratí a zlikvidují;
b)
dotčená jednotka se vyčistí a vydezinfikuje;
c)
odeberou se tyto vzorky:
i)
používají-li se ověřovací ptáci, musí se nejdříve po 21 dnech po závěrečném očištění a vydezinfikování dotčené jednotky odebrat ověřovacím ptákům v ostatních karanténních jednotkách vzorky pro sérologické vyšetření stanovené v příloze V, nebo
ii)
nepoužívají-li se ověřovací ptáci, musí se v průběhu 7 až 15 dnů po závěrečném očištění a vydezinfikování odebrat ptákům v ostatních karanténních jednotkách vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V;
d)
žádný pták neopustí příslušné schválené karanténní středisko, dokud nejsou výsledky odběru vzorků uvedeného v písmenu c) potvrzeny jako negativní.
5. Členské státy uvědomí Komisi o všech opatřeních přijatých podle tohoto článku.
Článek 14
Výjimky týkající se pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků nebo newcastleské choroby ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku
1. Pokud se v průběhu karantény prokáže, že je jeden nebo několik ptáků a/nebo ověřovacích ptáků nakaženo nízkopatogenní influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, mohou příslušné orgány na základě posouzení rizik udělit výjimky z opatření stanovených v čl. 13 odst. 2 písm. a) a čl. 13 odst. 4 písm. a), pokud tyto výjimky neohrožují tlumení nákazy (dále jen „výjimka“).
Členské státy o veškerých těchto výjimkách neprodleně uvědomí Komisi.
2. Pokud úřední veterinární lékař provádí kontrolu ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku, jemuž byla udělena výjimka, a prokáže se, že je jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovacích ptáků nakaženo nízkopatogenní influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, použijí se opatření stanovená v odstavcích 3 až 7.
Členské státy o veškerých těchto opatřeních neprodleně uvědomí Komisi.
3. V případě pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků se namísto standardních vzorků, jak je uvedeno v diagnostické příručce, odeberou za účelem laboratorního testu následující vzorky, a to 21 dní po datu posledního pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků ve schváleném karanténním zařízení nebo z každé jednotky schváleného karanténního střediska, a dále pak v intervalech 21 dní:
a)
vzorky z jakýchkoli uhynulých ověřovacích ptáků nebo jiných ptáků přítomných v době odběru vzorků;
b)
tracheální/orofaryngeální a kloakální výtěr alespoň 60 ptáků nebo všech ptáků přítomných ve schváleném karanténním zařízení nebo dotčené jednotce schváleného karanténního střediska, je-li jejich počet nižší než 60, nebo v případě, že se jedná o malé ptáky a exotické druhy, nejsou zvyklí na manipulaci, anebo pokud by manipulace s nimi byla pro člověka nebezpečná, se musí odebrat vzorky čerstvého trusu; odebírání vzorků a jejich laboratorní testování se musí provádět do té doby, než se získají dva po sobě následující negativní laboratorní výsledky, které jsou provedeny v intervalu nejméně 21 dní.
Příslušný orgán však může na základě výsledku posouzení rizik udělit výjimku, pokud jde o velikost vzorku stanovenou v tomto odstavci.
4. V případě pozitivního nálezu newcastleské choroby může příslušný orgán udělit výjimku, pouze pokud je 30 dní po posledním případu uhynutí následkem této choroby nebo klinického zotavení z ní proveden odběr vzorků podle bodů 1 a 2 přílohy V, bez ohledu na uvedenou časovou lhůtu, s negativními výsledky.
5. Ptáci by neměli být vypuštěni z karantény, dokud neuplyne alespoň doba laboratorního testování stanovená v odstavci 3.
6. Schválené karanténní zařízení nebo příslušná jednotka schváleného karanténního střediska je po vyprázdnění vyčištěna a vydezinfikována. Všechny věci nebo odpad, které mohly být kontaminovány, jakož i veškerý odpad nashromážděný v průběhu doby laboratorního testování stanovené v odstavci 3 jsou po jejím skončení odstraněny tak, aby se zajistilo, že se patogen nešíří, a jsou zlikvidovány způsobem zaručujícím zničení přítomných virů nízkopatogenní influenzy ptáků nebo newcastleské choroby.
7. Opětovné obsazení schváleného karanténního zařízení nebo střediska se provede nejdříve 21 dní po datu konečného očištění a vydezinfikování, jak je stanoveno v odstavci 6.
Článek 15
Postup v případě podezření na chlamydiózu
Pokud během karantény ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku vznikne nebo je potvrzeno podezření, že papouškovití jsou infikováni mikroorganismem Chlamydophila psittaci, ošetří se všichni ptáci v zásilce metodou schválenou příslušným orgánem a karanténa se prodlouží na nejméně dva měsíce po posledním zaznamenaném případu.
Článek 16
Uvolnění z karantény
Ptáci mohou být uvolněni z karantény ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku pouze na základě písemného povolení úředního veterinárního lékaře.
Článek 17
Požadavky na oznamování a podávání zpráv
1. Členské státy uvědomí Komisi do 24 hodin o všech případech influenzy ptáků nebo newcastleské choroby zjištěných ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku.
2. Členské státy sdělují Komisi každoročně tyto informace:
a)
počet ptáků dovezených prostřednictvím schválených karanténních zařízení a středisek podle druhů a podle schválených chovných zařízení původu;
b)
informace ohledně míry úhynu dovezených ptáků v době mezi zahájením postupu pro vydání veterinárního osvědčení v zemi původu a ukončením období karantény;
c)
počet případů pozitivních nálezů influenzy ptáků, newcastleské choroby a mikroorganismu Chlamydophila psittaci ve schválených karanténních zařízeních nebo střediscích.
Článek 18
Náklady na karanténu
Veškeré náklady na karanténu vzniklé použitím tohoto nařízení nese dovozce.
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 318/2007 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. ledna 2013.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 139/2013,
7. jaanuar 2013,
milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil liitu
(kodifitseeritud tekst)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eelkõige artikli 10 lõike 3 teist lõiku ja artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkti b,
võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A I lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (2) eelkõige selle artikli 17 lõike 2 punkti b, artikli 17 lõiget 3 ning artikli 18 lõike 1 esimest ja neljandat taanet,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 23. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse, (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.
(2)
Pärast kõrge patogeensusega Aasia tüvega linnugripi puhanguid 2004. aastal Kagu-Aasias võttis komisjon vastu mitu otsust, millega keelati teiste kaupade seas ka muude lindude kui kodulindude import asjaomastest kolmandatest riikidest.
(3)
Et anda ülevaade vangistuses elavate lindude impordi tagajärjel tekkida võivast ohust, palus komisjon 13. aprillil 2005 Euroopa Toiduohutusametit (EFSA) esitada teaduslik arvamus ohtude kohta, mida põhjustab metslindude ja vangistuses elavate lindude import kolmandatest riikidest.
(4)
Pärast seda palvet võttis EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon oma 26.-27. oktoobri 2006. aasta koosolekul vastu teadusliku arvamuse loomatervishoiu ja loomade heaolu ohtude kohta, mis on seotud muude lindude kui kodulindude impordiga Euroopa Liitu. Kõnealuses arvamuses määratakse kindlaks võimalikud vahendid ja valikuvõimalused, mille abil saaks vähendada mis tahes tuvastatud ohtu loomade tervisele, mis on seotud muude lindude kui kodulindude impordiga.
(5)
Üks EFSA teadusliku arvamuse soovitus on seotud kontrollide tegemisega muid linde kui kodulinde liitu eksportivates kolmandates riikides. Nakatunud lindude liitu importimise tõenäosust peaks kõige rohkem vähendama ekspordikohtades tehtavad parandused. Seetõttu tuleks käesolevas määruses kehtestada imporditingimused nii, et import oleks lubatud ainult neist kolmandatest riikidest, millel on kõnealuste lindude liitu importimise luba.
(6)
Teine EFSA soovitus on seotud looduses püütud lindude impordiga. Teaduslikus arvamuses kirjeldatakse ohtu, mida põhjustavad linnud, kes võivad olla saanud nakkuse nii teistelt nakatunud metslindudelt ja saastunud keskkonnast kui ka nakatunud kodulindudelt. Võttes arvesse rändlindude rolli linnugripi levitamisel Aasiast Euroopasse 2005. ja 2006. aastal, on asjakohane piirata muude lindude kui kodulindude importi ainult vangistuses kasvatatud lindudega.
(7)
Looduses püütud ja vangistuses kasvatatud lindude vahel on väga harva võimalik kindlat vahet teha. Märgistamismeetodeid saab kohaldada mõlemat tüüpi lindude suhtes, ilma et nende vahel oleks võimalik vahet teha. Seetõttu on asjakohane piirata muude lindude kui kodulindude importi paljundusettevõtetega, kelle kolmanda ekspordiriigi pädev asutus on heaks kiitnud, ning kehtestada selleks heakskiitmiseks teatud miinimumnõuded.
(8)
Imporditud linnud tuleks transportida liikmesriigis otse heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse, kuhu nad peaks jääma nii kauaks, kuni on välistatud linnugripi või Newcastle’i haigusega nakatumine.
(9)
Kui heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses on linnugripi või Newcastle’i haigusega nakatumise kahtlus, on asjakohane oodata, kuni kahtlus on leidnud kinnitust, et välistada muud haigusnähtude põhjused, enne kui alustatakse lindude tapmist ja hävitamist asjaomastes ruumides.
(10)
Linnugripi tõrjumisel saadud kogemuse arvesse võtmiseks võeti vastu nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate liidu meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5). Nimetatud direktiivi alusel võeti vastu komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsus 2006/437/EÜ, millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga (6) ning milles sätestatakse ühenduse tasandil diagnostilised menetlused, proovivõtumeetodid ja linnugripi puhangu kindlakstegemiseks tehtavate laboriuuringute tulemuste hindamise kriteeriumid. Nimetatud otsust tuleb arvesse võtta nimetatud heakskiidetud karantiiniasutustes ja -keskustes lindude gripi diagnoosimise korra sätestamisel.
(11)
Selleks, et tagada imporditud lindude jõudmine määratud heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse mõistliku aja jooksul, on asjakohane kehtestada täiendavad impordimenetlused seoses lindude veoga liitu sisenemisel piiripunktist heakskiidetud karantiiniasutustesse või -keskustesse.
(12)
Heakskiidetud karantiinikeskused ja -asutused, mille nimekirjad tuleb avaldada liikmesriikidel, peaks järgima teatud minimaalseid tingimusi.
(13)
Mõne linnu importi reguleerivad teised liidu õigusaktid. Seega tuleks nende lindude import käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.
(14)
Selliste kirjatuvide, kes tuuakse liitu, kus nad vabastatakse, et nad saaksid oma päritolukohta tagasi lennata, põhjustatav oht loomade tervisele on niisugune, et nad tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.
(15)
Lisaks kehtivad mõnes kolmandas riigis liidu õigusaktidega samaväärsed loomatervishoiu nõuded. Seega tuleks lindude import neist riikidest käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.
(16)
Sellise lindude puhul, kellel leitakse heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses madala patogeensusega lindude gripp või Newcastle’i haigus, tuleks kaaluda ka teatud erandeid juhtudel, kui haiguse esinemine ei kujuta endast ohtu liidu loomade tervisele.
(17)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu
Käesolevas määruses sätestatakse loomatervishoiu nõuded teatavate lindude importimisel liitu I lisas nimetatud kolmandatest riikidest või nende osadest ning selle impordiga seotud karantiinitingimused.
Artikkel 2
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse lindude suhtes.
Seda ei kohaldata siiski järgmiste lindude suhtes:
a)
kodulinnud;
b)
sihtliikmesriigi pädeva asutuse heakskiidetud kaitseprogrammide tarvis imporditud linnud;
c)
direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 1 nimetatud lemmikloomad, kellega on kaasas omanik;
d)
loomaaedade, tsirkuste, lõbustusparkide ja katsete jaoks ette nähtud linnud;
e)
direktiivi 92/65/EMÜ artikli 13 kohaselt heakskiidetud asutustesse, instituutidesse ja keskustesse saadetavad linnud;
f)
kirjatuvid, kes tuuakse liidu territooriumile kolmandast naaberriigist, kus nad tavaliselt elavad, ning vabastatakse seal kohe eeldusel, et nad lendavad tagasi sellesse kolmandasse riiki;
g)
Andorrast, Liechtensteinist, Monacost, Norrast, San Marinost, Šveitsist ja Vatikani Linnriigist imporditud linnud.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2005/94/EÜ mõisteid, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 punktis 4 toodud kodulindude mõiste. Käesoleva määruse mõistes on kodulinnud kanad, kalkunid, pärlkanad, pardid, haned, vutid, tuvid, faasanid, nurmkanad ja silerinnalised linnud (Ratitae), keda kasvatatakse või hoitakse tehistingimustes tõuaretuse eesmärgil, toiduks ette nähtud liha või munade tootmiseks või jahilinnuvarude taastootmiseks.
Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„linnud” - kõik linnud, välja arvatud need, mis on nimetatud artikli 2 teises lõigus;
b)
„heakskiidetud paljundusettevõte” on:
i)
ainult lindude paljundamiseks mõeldud asutus ja
ii)
asutus, mida eksportiva kolmanda riigi pädev asutus on artiklis 4 ja II lisas sätestatud tingimustele vastavuse eesmärgil kontrollinud ja heaks kiitnud;
c)
„vangistuses kasvanud linnud” - linnud, kes ei ole püütud loodusest, vaid on sündinud vanematest, kes on vangistuses paaritunud või muul viisil sugurakke üle kandnud;
d)
„liitekohata jalarõngas” - rõngas või pael, mis moodustab ühtse, ilma katkestuse või liitekohata ringi, mida ei ole kuidagi rikutud ja mis on sellise suurusega, et seda ei saa täiskasvanud linnu jalalt eemaldada pärast jalale kinnitamist linnu esimestel elupäevadel, ning on kommertseesmärgil selleks otstarbeks toodetud;
e)
„heakskiidetud karantiiniasutus” - muud ruumid peale karantiinikeskuste:
i)
kus imporditud linde karantiinis hoitakse;
ii)
mida pädev asutus on artiklis 6 ja IV lisas sätestatud miinimumtingimustele vastavuse eesmärgil kontrollinud ja heaks kiitnud;
f)
„heakskiidetud karantiinikeskus” - ruumid:
i)
kus imporditud linde karantiinis hoitakse;
ii)
kus asub mitu tegevuslikult ja füüsiliselt üksteisest eraldatud üksust ning mille igas üksuses hoitakse üksnes ühe ja sama partii linde, kelle tervislik seisund on ühesugune, ning seega moodustab iga üksus ühe epidemioloogilise üksuse;
iii)
mida pädev asutus on artiklis 6 ja IV lisas sätestatud miinimumtingimustele vastavuse eesmärgil kontrollinud ja heaks kiitnud;
g)
„sentinell-linnud” - kodulinnud, keda kasutatakse karantiinis diagnostilise abina;
h)
„diagnostikakäsiraamat” - otsuse 2006/437/EÜ lisas sätestatud lindude gripi diagnostika käsiraamat.
Artikkel 4
Heakskiidetud paljundusettevõtted
Heakskiidetud paljundusettevõtted peavad vastama järgmistele tingimustele:
a)
paljundusettevõte peab olema pädeva asutuse poolt heaks kiidetud II lisas sätestatud tingimuste kohaselt ja talle peab olema antud loanumber;
b)
nimetatud asutus peab olema edastanud selle loanumbri komisjonile;
c)
paljundusettevõtte nimi ja loanumber peavad olema kantud komisjoni koostatud paljundusettevõtete loendisse;
d)
pädev asutus peab paljundusettevõtte tegevusloa tühistama või peatama kohe, kui paljundusettevõte enam ei vasta II lisa nõuetele, ning sellest tuleb komisjonile kohe teatada.
Artikkel 5
Imporditingimused
Lindude importimine on lubatud üksnes siis, kui linnud vastavad järgmistele tingimustele:
a)
linnud on vangistuses kasvanud;
b)
linnud pärinevad I lisas nimetatud kolmandatest riikidest või nende osadest;
c)
linnud on pärit heakskiidetud paljundusettevõtetest, mis vastavad artiklis 4 sätestatud tingimustele;
d)
lindudele tehti 7-14 päeva enne teelesaatmist laboratoorne viiruse avastamise proov ja saadi negatiivne tulemus kõikide lindude gripi viiruste ja Newcastle’i haiguse viiruse esinemise suhtes;
e)
linnud ei ole lindude gripi vastu vaktsineeritud;
f)
lindudega on kaasas III lisas esitatud näidisele vastav veterinaartõend (edaspidi „veterinaartõend”);
g)
linnud on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 (7) artikli 66 lõikele 2 märgistatud individuaalse identifitseerimisnumbriga kordumatult tähistatud liitekohata jalarõnga või mikrokiibi abil;
h)
punktis g ette nähtud jalarõngale või mikrokiibile kantud individuaalne identifitseerimisnumber peab sisaldama vähemalt järgmist:
-
identifitseerimist teostava kolmanda ekspordiriigi ISO kood,
-
kordumatu seerianumber;
i)
punktis g ette nähtud individuaalne identifitseerimisnumber peab olema märgitud veterinaartõendile;
j)
linde veetakse uutes transportimisvahendites, mis on väliselt eristatavad neile kantud identifitseerimisnumbri abil, mis peab vastama veterinaartõendil märgitud identifitseerimisnumbrile.
Artikkel 6
Heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused
Heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused peavad vastama IV lisas sätestatud miinimumtingimustele.
Iga liikmesriik koostab nimekirja heakskiidetud karantiiniasutustest ja -keskustest ning nende loanumbritest, ajakohastab seda ning teeb nimekirja komisjonile, teistele liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks.
Artikkel 7
Lindude otsevedu heakskiidetud karantiiniasutustesse või -keskustesse
Linnud transporditakse piiripunktist puurides või kastides otse heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse.
Veo kogukestus piiripunktist karantiiniasutuse või -keskuseni ei tohi tavaliselt kesta kauem kui üheksa tundi.
Kui veoks kasutatakse sõidukeid, peavad need olema pädevate asutuste poolt võltsimiskindla plommiga suletud.
Artikkel 8
Tõendamine
Importijad või nende esindajad peavad esitama kirjaliku tõendi karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutava isiku allkirjaga, mis kinnitab, et linnud pannakse karantiini; tõend peab olema selle liikmesriigi ametlikus keeles, kuhu linnud viiakse.
See tõend peab
a)
kandma selgelt karantiiniasutuse või -keskuse nimetust, aadressi ja loanumbrit;
b)
jõudma elektronposti või faksi teel piiripunkti enne partii saabumist piiripunkti või esitab selle teabe importija või tema esindaja vahetult enne lindude vabastamist piiripunktist.
Artikkel 9
Lindude transiitvedu liidus
Kui linnud tuuakse liitu muu liikmesriigi kui sihtliikmesriigi kaudu, tuleb võtta kõik meetmed tagamaks, et partii jõuab ettenähtud sihtliikmesriiki.
Artikkel 10
Lindude veo seire
1. Kui liidu õigusaktidega nähakse ette lindude seire nende liikumisel piiripunktist heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse, peab toimuma järgmine teabevahetus:
a)
asjaomase piiripunkti riiklik veterinaararst teavitab saadetise sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutavat pädevat asutust lindude päritolust ja sihtkohast TRACESi süsteemi kaudu;
b)
sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutav isik teatab ühe tööpäeva jooksul pärast saadetise saabumist karantiiniasutusse või -keskusesse elektronposti või faksi teel sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutavale riiklikule veterinaararstile saadetise saabumisest sihtkohta;
c)
sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutav riiklik veterinaararst teatab TRACESi süsteemi kaudu kolme tööpäeva jooksul pärast saadetise saabumist karantiiniasutusse või -keskusesse temale partii saatmisest teatanud asjaomase piiripunkti riiklikule veterinaararstile saadetise saabumisest sihtkohta.
2. Kui piiripunkti eest vastutavale pädevale asutusele esitatakse kinnitus selle kohta, et heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse saatmiseks ettenähtuna deklareeritud linnud ei ole kolme päeva jooksul alates saadetise eeldatavast karantiiniasutusse või -keskusesse saabumise ajast sinna jõudnud, võtab pädev asutus saadetise eest vastutava isiku suhtes vajalikke meetmeid.
Artikkel 11
Karantiinitingimused
1. Linnud pannakse heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses vähemalt 30 päevaks karantiini (edaspidi „karantiin”).
2. Riiklik veterinaararst kontrollib karantiinitingimusi iga partii puhul vähemalt karantiini alguses ja lõpus; see hõlmab suremuse arvestuse kontrollimist ja lindude kliinilist läbivaatust igas heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse üksuses.
Kui haigusolukord seda nõuab, peab riiklik veterinaararst tegema kontrolle sagedamini.
Artikkel 12
Uuringud, proovide võtmine ja analüüside tegemine saadetisele karantiinis oleku ajal
1. Pärast lindude paigutamist karantiini tehakse V lisas sätestatud uuringud, võetakse proovid ja tehakse analüüsid lindude gripi ja Newcastle’i haiguse avastamiseks.
2. Kui kasutatakse sentinell-linde, tuleb igas heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse üksuses kasutada vähemalt kümmet sentinell-lindu.
3. Uuringutel, proovide võtmisel ja analüüside tegemisel kasutatavad sentinell-linnud peavad olema
a)
vähemalt kolme nädala vanused ja neid võib kasutada sel eesmärgil ainult ühe korra;
b)
tuvastatavad jalarõnga või muu eemaldamatu märgise abil;
c)
vaktsineerimata ning neilt peab olema võetud 14 päeva jooksul enne karantiini algust lindude gripi ja Newcastle’i haiguse proovid, mille tulemused on olnud seronegatiivsed;
d)
paigutatud heakskiidetud karantiiniasutusse või heakskiidetud karantiinikeskuse üksusesse enne lindude saabumist ning nad peavad olema lindudele võimalikult lähedal, et oleks tagatud sentinell-lindude kokkupuude karantiinilindude väljaheidetega.
Artikkel 13
Tegevus heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses haiguskahtluse korral
1. Kui heakskiidetud karantiiniasutuses kahtlustatakse karantiini ajal, et üks või mitu lindu ja/või sentinell-lindu on nakatunud lindude grippi või Newcastle’i haigusesse, tuleb võtta järgmised meetmed:
a)
pädev asutus kehtestab heakskiidetud karantiiniasutuse suhtes ametliku järelevalve;
b)
nakatunud lindudelt ja sentinell-lindudelt võetakse V lisa punkti 2 kohaselt lindude viroloogiliseks uuringuks proovid, mida vastavalt analüüsitakse;
c)
ühtegi lindu ei tohi heakskiidetud karantiiniasutusse tuua ega sealt välja viia, kuni kahtlus on välistatud.
2. Kui lindude gripi või Newcastle’i haiguse kahtlus asjaomases heakskiidetud karantiiniasutuses on leidnud kinnitust, nagu lõikes 1 viidatud, tuleb võtta järgmised meetmed:
a)
heakskiidetud karantiiniasutuses tapetakse ja hävitatakse kõik linnud ja sentinell-linnud;
b)
heakskiidetud karantiiniasutus tuleb puhastada ja desinfitseerida;
c)
linde ei tohi viia heakskiidetud karantiiniasutusse enne 21 päeva möödumist lõplikust puhastamisest ja desinfitseerimisest.
3. Kui heakskiidetud karantiinikeskuses rakendatava karantiini ajal kahtlustatakse, et üks või mitu karantiinikeskuse üksuse lindu ja/või sentinell-lindu on nakatunud lindude grippi või Newcastle’i haigusesse, tuleb võtta järgmised meetmed:
a)
pädev asutus kehtestab heakskiidetud karantiinikeskuse suhtes ametliku järelevalve;
b)
kõnealustelt lindudelt ja sentinell-lindudelt võetakse V lisa punkti 2 kohaselt lindude viroloogiliseks uuringuks proovid, mida vastavalt analüüsitakse;
c)
ühtegi lindu ei tohi heakskiidetud karantiinikeskusesse tuua ega sealt välja viia, kuni kahtlus on välistatud.
4. Kui lindude gripi või Newcastle’i haiguse kahtlus heakskiidetud karantiinikeskuse asjaomases üksuses on leidnud kinnitust, nagu lõikes 3 viidatud, tuleb võtta järgmised meetmed:
a)
heakskiidetud karantiiniasutuse asjaomases üksuses tapetakse ja hävitatakse kõik linnud ja sentinell-linnud;
b)
asjaomane üksus puhastatakse ja desinfitseeritakse;
c)
võetakse järgmised proovid:
i)
kui kasutatakse sentinell-linde, võetakse neilt mitte enne, kui asjaomase üksuse lõplikust puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud 21 päeva, V lisas ette nähtud proovid seroloogiliseks uuringuks, või
ii)
kui sentinell-linde ei kasutata, võetakse teiste karantiiniüksuste lindudelt 7.-15. päeval pärast asjaomase üksuse lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist V lisa punktis 2 ette nähtud proovid seroloogiliseks uuringuks;
d)
ühtegi lindu ei tohi heakskiidetud karantiinikeskusest välja viia enne, kui punktis c kirjeldatud proovivõtu tulemused on tunnistatud negatiivseks.
5. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest.
Artikkel 14
Heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses madala patogeensusega lindude gripi või Newcastle’i haiguse kohta saadud positiivse tulemusega seotud erandid
1. Kui karantiini ajal leitakse, et üks või mitu lindu ja/või sentinell-lindu on nakatunud madala patogeensusega lindude grippi (MPLG) või Newcastle’i haigusesse, võib pädev asutus lubada riskianalüüsi alusel erandeid artikli 13 lõike 2 punktis a ja artikli 13 lõike 4 punktis a sätestatud meetmetest juhul, kui need erandid ei sea ohtu haiguste tõrjet (edaspidi „erand”).
Liikmesriigid peavad komisjoni niisugustest eranditest kohe teavitama.
2. Kui riiklik veterinaararst kontrollib heakskiidetud karantiiniasutust või -keskust, millele on tehtud erand ning üks või mitu lindu ja/või sentinell-lindu leitakse olevat nakatunud madala patogeensusega lindude grippi või Newcastle’i haigusesse, tuleb järgida lõigetes 3-7 sätestatud meetmeid.
Liikmesriigid peavad komisjoni niisugustest meetmetest kohe teavitama.
3. Madala patogeensusega lindude gripi positiivse leiu korral tuleb diagnostikakäsiraamatus ette nähtud standardproovide asemel heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse igast üksusest võtta 21 päeva pärast madala patogeensusega linnugripi viimast leidu ja 21-päevaste intervallide järel laborikatseteks järgmised proovid:
a)
proovivõtu ajal seal leiduvate surnud sentinell-lindude või teiste lindude proovid;
b)
hingetoru / kitsa suuneelu ja kloaagi-tampooniproovid vähemalt 60 linnult või kõigilt lindudelt, kui neid on heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse asjaomases üksuses vähem kui 60; kui linnud on väikesed, eksootilised ning pole kättevõtmisega harjunud või nende kättevõtmine võib olla inimestele ohtlik, tuleb proovid võtta värsketest väljaheidetest; proovide võtmine ja nende laboratoorsed uuringud peavad jätkuma seni, kuni saadakse kaks järjestikust 21-päevase intervalliga negatiivset laboritulemust.
Pädev asutus võib siiski riskide hindamise tulemuste põhjal lubada kõrvalekaldumisi käesolevas lõikes sätestatud proovide arvust.
4. Newcastle’i haiguse positiivse leiu korral võib pädev asutus lubada erandit ainult juhul, kui 30 päeva pärast viimase sellesse haigusesse nakatunud linnu surma või kliinilist paranemist on V lisa punktide 1 ja 2 kohase proovivõtu tulemused negatiivsed, võtmata arvesse sätestatud aega.
5. Linde ei tohi karantiinist vabastada enne, kui vähemalt lõikes 3 ette nähtud laboratoorsete uuringute periood on möödas.
6. Heakskiidetud karantiiniasutus või heakskiidetud karantiinikeskuse asjaomane üksus tuleb pärast tühjendamist puhastada ja desinfitseerida. Kõik tõenäoliselt saastunud materjalid ja jäätmed ning samuti lõikes 3 ette nähtud laborikatsete jooksul kogunenud jäätmed tuleb kõrvaldada viisil, mis tagab, et haigusetekitaja ei levi, ning hävitada viisil, mis tagab madala patogeensusega lindude gripi või Newcastle’i haiguse viiruse hävimise.
7. Heakskiidetud karantiiniasutust või -keskust ei tohi taasasustada enne, kui lõikes 6 ette nähtud lõplikust puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud 21 päeva.
Artikkel 15
Tegevus klamüdioosikahtluse korral
Kui heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses rakendatava karantiini ajal kahtlustatakse või saadakse kinnitust, et papagoilised on nakatunud ornitoosi, tuleb kõiki linde selles saadetises ravida pädeva asutuse heakskiidetud meetodil ning karantiini tuleb pikendada vähemalt kaks kuud pärast viimast registreeritud haigusjuhtu.
Artikkel 16
Karantiinist vabastamine
Linnud võib heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse karantiinist vabastada üksnes riikliku veterinaararsti kirjalikul loal.
Artikkel 17
Teavitamis- ja aruandlusnõuded
1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses avastatud linnugripi või Newcastle’i haiguse juhtumist 24 tunni jooksul.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal järgmise teabe:
a)
heakskiidetud karantiiniasutuste ja -keskuste kaudu imporditud lindude arvu liikide ja heakskiidetud päritolu paljundusettevõtete kaupa;
b)
teave imporditud lindude suremuse kohta alates päritoluriigis tehtavast veterinaarkontrollist kuni karantiiniaja lõpuni;
c)
lindude gripi, Newcastle’i haiguse ja ornitoosi positiivsete leidude arv heakskiidetud karantiiniasutustes ja -keskustes.
Artikkel 18
Karantiiniga seotud kulud
Kõik käesoleva määruse kohaldamisest tulenevad karantiinikulud kannab importija.
Artikkel 19
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EL) nr 318/2007 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7. jaanuar 2013