PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/98/EU
ze dne 15. října 2014,
kterou se provádí směrnice Rady 2008/90/ES, pokud jde o zvláštní požadavky na rody a druhy ovocných rostlin uvedených v příloze I uvedené směrnice, zvláštní požadavky na dodavatele a podrobná pravidla pro úřední inspekce
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2008/90/ES ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (1), a zejména na článek 4, čl. 6 odst. 4, čl. 9 odst. 1 a čl. 13 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V ustanoveních o certifikaci a uvádění na trh prvotního, základního a certifikovaného materiálu by měly být zohledněny odlišné produkční cykly různých rodů a druhů, na které se vztahuje tato směrnice.
(2)
Je nezbytné, aby prvotní materiál splňoval velmi přísné rostlinolékařské a jakostní požadavky, aby se zaručil dobrý rostlinolékařský stav a jakost rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin odvozených z prvotního materiálu.
(3)
S cílem zajistit identifikaci a jakost prvotního materiálu je třeba stanovit pravidla pro určování a ověřování shody s odrůdou, ke které tento materiál patří. Identifikace a jakost prvotního materiálu by rovněž měly být zajištěny prostřednictvím pravidel pro jeho rozmnožování, což může zahrnovat i přemnožení a množení. S cílem zajistit dobrý rostlinolékařský stav prvotního materiálu je důležité stanovit pravidla ohledně nepřítomnosti škodlivých organismů, pravidla pro provádění kontrol a případně odběru vzorků a testování příslušných rodů a druhů. Jakost uvedeného materiálu by dále měla být zajištěna i přijetím pravidel ohledně vad.
(4)
Aby se zajistila identifikace a jakost podnoží, které nepatří k dané odrůdě, měly by tyto podnože odpovídat popisu druhu, ke kterému patří.
(5)
Je nezbytné, aby rostliny, ze kterých má být odebírán materiál za účelem produkce základního materiálu nebo certifikovaného materiálu jiného než ovocné rostliny, byly identifikovány. Tyto rostliny se označují jako „matečné rostliny“. Matečné rostliny pro produkci prvotního materiálu („prvotní matečné rostliny“) by měly splňovat stejné požadavky jako prvotní materiál. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál by měly být identifikovány v průběhu celého procesu produkce. Příslušný úřední subjekt by na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy měl určit, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu odrůdy. Shoda prvotní matečné rostliny a odvozeného prvotního materiálu s popisem odrůdy by dále měla být pravidelně ověřována.
(6)
V případě materiálu určeného k certifikaci by shoda s popisem odrůdy měla být určena na základě úředního popisu této odrůdy, který zajistí, že daná odrůda je odlišná, uniformní a stálá, popisu připojeného k žádosti o registraci nebo k žádosti o odrůdové právo nebo úředně uznaného popisu. V případě odrůdy s úředně uznaným popisem je třeba vyžadovat, aby tato odrůda byla registrována v národním registru, aby se tak zajistilo, že tento popis je vhodný pro materiál, který se certifikuje.
(7)
V případě prvotního a základního materiálu by určení shody s popisem odrůdy mělo být možné také na základě popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdy v členském státě a popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdového práva, za předpokladu, že v Unii nebo v některé třetí zemi je již dostupná zpráva, z níž vyplývá, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Účelem poskytnutí této možnosti je urychlit počáteční fáze postupu certifikace v případech, kdy se registrace odrůdy blíží k závěru, ale dosud nebyla ukončena. Aby se však zajistila transparentnost a možnost informované volby pro uživatele tohoto materiálu, jeho uvedení na trh by mělo být povoleno až po dokončení registrace odrůdy.
(8)
Je důležité zavést přísná ustanovení na ochranu prvotního materiálu před infekcemi všeho druhu způsobenými škodlivými organismy. Dodavatelé by proto měli uchovávat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v určených zařízeních, která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu před infekcí přenášenou přeletem vektorů nebo pocházející z jiných možných zdrojů. Ze stejného důvodu by prvotní matečné rostliny a prvotní materiál měly být pěstovány nebo produkovány izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Aby však bylo možné reagovat na konkrétní potřeby produkce, mělo by členským státům být umožněno požádat o povolení produkovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli, za předpokladu, že byla přijata vhodná opatření s cílem zabránit infekci způsobované příslušnými škodlivými organismy.
(9)
Směrnice Rady 2000/29/ES (2) stanoví pravidla, jež zabraňují zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie a jejich rozšiřování v Unii. To zahrnuje požadavky pro určité rody a druhy, jež doplňují certifikační požadavky této směrnice v souvislosti se škodlivými organismy, na které se vztahuje směrnice 2000/29/ES. Měla by být stanovena další pravidla ohledně jiných škodlivých organismů. Pokud by určitý škodlivý organismus mohl způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu nebo užitné hodnoty prvotního materiálu dotčených rodů či druhů, mělo by být požadováno, aby se v něm tento škodlivý organismus nevyskytoval. Měl by existovat seznam těchto škodlivých organismů. Pokud může určitý škodlivý organismus způsobit takovou škodu pouze tehdy, jestliže jeho výskyt přesáhne určitou úroveň, měl by být zakázán pouze jeho výskyt v množstvích, jež tuto úroveň přesahují. Tyto škodlivé organismy by měly být uvedeny na zvláštním seznamu, odděleně od škodlivých organismů, u nichž je požadováno, aby se nevyskytovaly vůbec.
(10)
Kandidátské prvotní matečné rostliny představují výchozí bod procesu produkce a certifikace rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Z tohoto důvodu by rovněž měly podléhat nejpřísnějším fytosanitárním požadavkům, aby se zajistilo, že jsou prosté příslušných škodlivých organismů. S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky kandidátských prvotních matečných rostlin zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v příloze I. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by z každé kandidátské prvotní matečné rostliny měly být odebrány a testovány vzorky s cílem zajistit správnost poznatků. Testována by měla být každá kandidátská prvotní matečná rostlina na škodlivé organismy uvedené v příloze II, aby byl výskyt příslušných škodlivých organismů s jistotou vyloučen. Velmi obdobné požadavky by se měly uplatňovat na prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení vzhledem k jejich důležitosti pro další proces produkce a certifikace.
(11)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v přílohách I a II. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by měly být odebrány a testovány vzorky prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, aby se zajistila správnost zjištění.
(12)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a dotčených škodlivých organismů by měla být zavedena vhodná pravidla upravující četnost vizuálních prohlídek, odběru vzorků a testování základních matečných rostlin, základního materiálu, certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato pravidla by měla vycházet ze zkušeností, které příslušné úřední subjekty a producenti ovocných rostlin získali při uplatňování vnitrostátních systémů certifikace. Tato pravidla by měla zohledňovat potřeby uživatelů dané kategorie.
(13)
Výskyt určitých škodlivých organismů, zejména hlístic, v půdě může způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty dotčených rostlin, jestliže jsou tyto škodlivé organismy hostiteli virů napadajících dotčené rody či druhy. Tyto škodlivé organismy by proto měly být uvedeny na zvláštním seznamu a identifikovány zvlášť a jejich výskyt v příslušné půdě by neměl být povolen, pokud se testováním neprokáže, že příslušné viry neobsahují. Odběr vzorků a testování by měly prokázat, zda se tyto škodlivé organismy nebo příslušné viry vyskytují, či nikoli. Při stanovování pravidel pro odběr vzorků a testování by měly být zohledněny různé kategorie rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Je však přiměřené za určitých okolností povolit, aby odběr vzorků a testování nemusely být prováděny, pokud hostitelské rostliny nebyly v daném místě produkce pěstovány alespoň po dobu pěti let.
(14)
Provádí-li se odběr vzorků a testování, měly by se uskutečňovat v souladu s protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo v souladu s jinými mezinárodně uznávanými protokoly. To je nezbytné pro zajištění toho, aby praxe odběru vzorků a testování prováděná v Unii byla na úrovni nejnovějšího mezinárodního vědeckotechnického rozvoje. Pokud takové protokoly nejsou dostupné, měly by se odběr vzorků a testování uskutečňovat v souladu s odpovídajícími protokoly stanovenými na vnitrostátní úrovni.
(15)
Jakost a užitnou hodnotu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu mohou nepříznivě ovlivnit poškození, zbarvení, zjizvení tkání, uschnutí a jiné vady. Mělo by se proto stanovit, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál musí být prakticky bez jakýchkoli takových vad.
(16)
Aby se zaručila vhodná kvalita rozmnožovacího materiálu, měla by být stanovena pravidla pro jeho uchovávání za vhodných podmínek. Tyto podmínky by měly záviset na kategorii rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin, které se certifikují. Vzhledem k nedávnému vývoji je rovněž důležité povolit metodu uchovávání ochlazením na velmi nízké teploty, známou jako kryokonzervace. Tato metoda je považována za užitečnou alternativu ke kultuře in vitro, protože vlastnosti rozmnožovacího materiálu během uchovávání za těchto teplot zůstávají nezměněny.
(17)
Základní materiál představuje další fázi procesu produkce po prvotním materiálu. Matečné rostliny pro produkci základního materiálu (základní matečné rostliny) by proto měly být pěstovány z prvotního materiálu nebo množeny z jiných základních matečných rostlin.
(18)
Požadavky na základní materiál by měly být stejné jako požadavky na prvotní materiál týkající se identifikace, rostlinolékařského stavu a jakosti, protože tyto požadavky jsou stejně důležité i z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty základního materiálu. Měla by však být povolena produkce základního materiálu na volném poli, aby se usnadnilo jeho účinné rozmnožování do dalších generací a kategorií. Požadavky na uchovávání základního materiálu by proto měly umožňovat uchovávání v zařízeních chráněných proti hmyzu nebo na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
(19)
Základní matečné rostliny, které jsou pěstovány z prvotního materiálu, by mělo být povoleno množit v několika generacích, aby bylo dosaženo množství základních matečných rostlin nezbytného pro produkci základního a certifikovaného materiálu. Různé generace základních matečných rostlin by měly být uchovávány odděleně jedna od druhé a měly by být identifikovatelné v průběhu celého procesu produkce.
(20)
Certifikovaný materiál a certifikované ovocné rostliny mohou představovat další fázi procesu produkce po prvotním materiálu nebo základním materiálu. Matečné rostliny pro produkci certifikovaného materiálu (certifikované matečné rostliny) by proto měly být pěstovány buď z prvotního materiálu, nebo ze základního materiálu.
(21)
Měly by být přijaty minimální požadavky, které zajistí harmonizovaný postup při určování a ověřování shody s popisem odrůdy, pokud jde o rozmnožovací materiál a ovocné rostliny, které mají být kvalifikovány jako materiál CAC. Tyto požadavky by měly být méně přísné než požadavky na prvotní, základní a certifikovaný materiál, neboť materiál CAC vzbuzuje v uživatelích nižší očekávání, pokud jde o jeho rostlinolékařský stav a jakost, jelikož jsou v jeho případě uplatňovány jednodušší postupy a fáze produkce. Dodavatelé by však měli zajistit identifikaci materiálu, který má být použit pro rozmnožování. Mělo by se rovněž zajistit, aby byly uplatňovány normy jakosti a rostlinolékařské normy vhodné pro kultivaci materiálu CAC a z hlediska očekávání uživatelů tohoto rozmnožovacího materiálu. S ohledem na povahu škodlivých organismů napadajících určité druhy Citrus L., a sice Fortunella Swingle a Poncirus Raf., jsou nutná zvláštní pravidla pro vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování s cílem zajistit, aby příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny měly náležitou jakost a rostlinolékařský stav.
(22)
Aby mohl příslušný úřední subjekt provádět úřední inspekce a ověřovat, zda rozmnožovací materiál a ovocné rostliny splňují normy jakosti a rostlinolékařské normy pro úřední certifikaci stanovené v této směrnici, měl by mít dodavatel zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin pro příslušné rody nebo druhy a měl by uchovávat záznamy o tomto sledování. Tento plán a záznamy o přehlídkách porostu, odběru vzorků a testování by měly být uchovávány tak dlouho, dokud příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny zůstanou pod kontrolou daného dodavatele, a nejméně po dobu tří let poté, co tento rozmnožovací materiál nebo tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.Toto období je nezbytné, aby se umožnilo zjištění škodlivých organismů na dřevinách, kde se příznaky mohou projevit až několik let poté, co došlo k infekci.
(23)
Členské státy by měly zajistit, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny byly během produkce a uvedení na trh podrobovány úřední inspekci s cílem ověřit dodržování požadavků a podmínek stanovených v této směrnici. S cílem zajistit harmonizovaný postup při provádění úředních inspekcí by měla být stanovena pravidla pro vizuální prohlídku a případně pro odběr vzorků a testování.
(24)
Aby nedošlo k narušení obchodu, mělo by být členským státům na určité přechodné období umožněno, aby na svém vlastním území mohly povolit uvedení na trh rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin vyprodukovaných z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo z matečných rostlin CAC, které již existovaly ke dni použitelnosti této směrnice, a to i v případech, kdy takový materiál nebo takové ovocné rostliny nesplňují tyto nové podmínky.
(25)
Směrnice Komise 93/48/EHS (3) a 93/64/EHS (4) by měly být zrušeny.
(26)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
DEFINICE A OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„matečnou rostlinou“ se rozumí identifikovaná rostlina určená k rozmnožování;
2)
„kandidátskou prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina, kterou dodavatel chce nechat akceptovat jako prvotní matečnou rostlinu;
3)
„prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci prvotního materiálu;
4)
„základní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci základního materiálu;
5)
„certifikovanou matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci certifikovaného materiálu;
6)
„škodlivým organismem“ se rozumějí všechny druhy, kmeny či biotypy rostlin, živočichů nebo patogenů škodlivé rostlinám nebo rostlinným produktům a uvedené v přílohách I, II a III;
7)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí zkoumání rostlin nebo částí rostlin pouhým okem, pomocí rozptylového skla, stereoskopu nebo mikroskopu;
8)
„testem“ se rozumí zkoumání jiné než vizuální prohlídka;
9)
„plodící rostlinou“ se rozumí rostlina rozmnožená z matečné rostliny a vypěstovaná pro produkci ovoce s cílem umožnit ověření odrůdové pravosti uvedené matečné rostliny;
10)
„kategorií“ se rozumí prvotní materiál, základní materiál, certifikovaný materiál nebo materiál CAC;
11)
„množením“ se rozumí vegetativní produkce matečné rostliny za účelem získání dostatečného množství matečných rostlin stejné kategorie;
12)
„přemnožením matečné rostliny“ se rozumí nahrazení matečné rostliny rostlinou z ní vegetativně vyprodukovanou;
13)
„mikrorozmnožováním“ se rozumí množení rostlinného materiálu za účelem produkce velkého množství rostlin pomocí kultury in vitro diferencovaných vegetativních pupenů nebo diferencovaných vegetativních meristémů odebraných z rostliny;
14)
výrazem „prakticky bez vad“ se rozumí, že vady, které by mohly zhoršovat jakost a užitnou hodnotu daného rozmnožovacího materiálu nebo ovocných rostlin, se vyskytují na úrovni stejné nebo nižší, než je úroveň, jakou lze očekávat při dodržení osvědčených postupů jejich pěstování a nakládání s nimi, a že tato úroveň odpovídá osvědčeným postupům jejich pěstování a nakládání s nimi;
15)
výrazem „prakticky prostý škodlivých organismů“ se rozumí, že míra, v jaké se škodlivé organismy vyskytují v daném rozmnožovacím materiálu nebo ovocných rostlinách, je dostatečně nízká, aby byla zajištěna přijatelná jakost a užitná hodnota tohoto rozmnožovacího materiálu;
16)
„laboratoří“ se rozumí každé zařízení používané pro testování rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin;
17)
„kryokonzervací“ se rozumí uchovávání rostlinného materiálu jeho ochlazením na velmi nízké teploty za účelem zachování životaschopnosti tohoto materiálu.
Článek 2
Obecná ustanovení
1. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES během produkce a při uvedení na trh byly v souladu s články 3 až 27 této směrnice.
2. Členské státy zajistí, aby během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin náležejících do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES dodavatelé splňovali požadavky stanovené v článcích 28 a 29.
3. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES byly během produkce a při uvedení na trh podrobovány úřední inspekci v souladu s článkem 30.
4. Rozmnožovací materiál, který splňuje požadavky určité kategorie, se nesmí míchat s materiálem z jiných kategorií.
KAPITOLA 2
POŽADAVKY NA ROZMNOŽOVACÍ MATERIÁL A PŘÍPADNĚ NA OVOCNÉ ROSTLINY
ODDÍL 1
Požadavky na prvotní materiál
Článek 3
Požadavky na certifikaci prvotního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl přímo rozmnožen z matečné rostliny v souladu s článkem 13 nebo článkem 14;
b)
odpovídá popisu své odrůdy a jeho shoda s popisem této odrůdy byla ověřena podle článku 7;
c)
je uchováván podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách nechráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 5 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál již nesplňují požadavky článků 7 až 12, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 4
Požadavky na certifikaci podnoží, které nepatří k odrůdě, jako prvotního materiálu
1. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byla rozmnožena přímo z matečné rostliny vegetativním nebo pohlavním rozmnožováním; v případě pohlavního rozmnožování byly opylující stromy (opylovače) vyprodukovány přímo z matečné rostliny vegetativním rozmnožováním;
b)
odpovídá popisu svého druhu;
c)
je uchovávána podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách chráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 6 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud podnož, která je prvotní matečnou rostlinou nebo prvotním materiálem, již nesplňuje požadavky článků 8 až 12, dodavatel ji odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění takové podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 5
Požadavky na akceptaci prvotní matečné rostliny
1. Příslušný úřední subjekt akceptuje rostlinu jako prvotní matečnou rostlinu, pokud je v souladu s články 7 až 12 a pokud bylo v souladu s odstavci 2, 3 a 4 určeno, že odpovídá popisu své odrůdy.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů podle článku 30.
2. Příslušný úřední subjekt na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy určí, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu své odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu odrůd registrovaných v kterémkoli národním registru a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva;
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 prováděcí směrnice Komise 2014/97/EU (5);
c)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci odrůdového práva;
d)
z úředně uznaného popisu, je-li odrůda, na kterou se tento popis vztahuje, registrována v národním registru.
3. Pokud se uplatňuje odst. 2 písm. b) nebo c), prvotní matečná rostlina se akceptuje pouze tehdy, je-li k dispozici zpráva vypracovaná kterýmkoli příslušným úředním subjektem v Unii nebo ve třetí zemi a prokazující, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Až do registrace dané odrůdy však dotčená matečná rostlina a materiál z ní vyprodukovaný mohou být používány pouze k produkci základního nebo certifikovaného materiálu a nelze je uvádět na trh jako prvotní, základní nebo certifikovaný materiál.
4. Pokud je určení shody s popisem odrůdy možné pouze na základě znaků plodící rostliny, pozorování projevu znaků dané odrůdy se provede na ovoci z plodící rostliny rozmnožené z prvotní matečné rostliny. Tyto plodící rostliny se uchovávají odděleně od prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu.
Plodící rostliny jsou podrobeny vizuální prohlídce v nejvhodnějších obdobích roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dotčených rodů nebo druhů rostlin.
Článek 6
Požadavky na akceptaci podnoží, které nepatří k odrůdě
Příslušný úřední subjekt akceptuje podnož, která nepatří k odrůdě, jako prvotní matečnou rostlinu, pokud odpovídá popisu svého druhu a pokud je v souladu s články 8 až 12.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů používaných dodavatelem podle článku 30.
Článek 7
Ověřování shody s popisem odrůdy
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel pravidelně ověřují shodu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu s popisem jejich odrůdy v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3, a to způsobem odpovídajícím dotčené odrůdě a použité metodě rozmnožování.
Kromě pravidelného ověřování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu ověřují příslušný úřední subjekt a případně dodavatel po každém přemnožení výsledné prvotní matečné rostliny.
Článek 8
Požadavky týkající se uchovávání prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu
1. Dodavatelé uchovávají prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v zařízeních, která jsou určena pro dotčené rody nebo druhy a která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu proti infekci přeletem vektorů a z jakýchkoli jiných možných zdrojů během celého procesu produkce.
Kandidátské prvotní matečné rostliny se uchovávají v podmínkách chráněných proti hmyzu a fyzicky oddělené od prvotních matečných rostlin v zařízeních uvedených v prvním pododstavci, dokud nebyly dokončeny všechny testy ohledně souladu s čl. 9 odst. 1 a 2.
2. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se uchovávají způsobem zaručujícím, aby během celého procesu produkce byly jednotlivě identifikované.
3. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se pěstují nebo produkují izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Identifikují se návěskami umožňujícími jejich vysledovatelnost.
4. Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 lze členskému státu pro konkrétní rody a druhy povolit produkci prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu na poli za podmínek nechráněných proti hmyzu. Takový materiál se identifikuje návěskami umožňujícími jeho vysledovatelnost. Toto povolení se udělí za předpokladu, že dotčený členský stát zaručuje, že jsou přijata náležitá opatření k předcházení infekce rostlin přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
5. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál lze uchovávat pomocí kryokonzervace.
6. Prvotní matečné rostliny lze používat pouze po dobu vypočítanou na základě stálosti odrůdy nebo podmínek prostředí, za nichž jsou pěstovány, a veškerých dalších určujících faktorů, jež ovlivňují stálost odrůdy.
Článek 9
Rostlinolékařské požadavky na kandidátské prvotní matečné rostliny a prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení
1. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny.
2. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích a na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se uskutečňují v nejvhodnějším období roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dané rostliny a s ohledem na biologii škodlivých organismů relevantních pro tuto rostlinu. Odběr vzorků a testování se rovněž uskuteční kdykoliv během roku v případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování, jak je stanoveno v odstavcích 1 a 2, členské státy použijí protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
Testovací metodou pro viry, viroidy, virům podobné choroby a fytoplazmy, která se použije pro testování kandidátských prvotních matečných rostlin, je biologické indexování indikátorových rostlin. Mohou být použity jiné metody testování v případě, že členský stát na základě vzájemně ověřených vědeckých důkazů má za to, že povedou ke stejně spolehlivým výsledkům jako biologické indexování indikátorových rostlin.
4. Odchylně od odstavce 2, pokud je kandidátskou prvotní matečnou rostlinou semenáč, jsou vizuální prohlídka, odběr vzorků a testování požadovány pouze ve vztahu k virům, viroidům nebo virům podobným chorobám přenášeným pylem a uvedeným v příloze II v souvislosti s dotčenými rody nebo druhy, za předpokladu, že úřední inspekce potvrdila, že dotčený semenáč byl vypěstován ze semene vyprodukovaného rostlinou prostou příznaků vyvolaných těmito viry, viroidy a virům podobnými chorobami a že tento semenáč byl uchováván v souladu s čl. 8 odst. 1 a 3.
5. Odstavce 1 a 3 se rovněž použijí na prvotní matečnou rostlinu vyprodukovanou pomocí přemnožení.
Prvotní matečná rostlina vyprodukovaná pomocí přemnožení musí být prosta virů a viroidů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tato prvotní matečná rostlina musí být shledána prostou těchto virů a viroidů, a to na základě vizuální prohlídky v zařízeních, na polích a v partiích a na základě vzorkování a testování.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Článek 10
Rostlinolékařské požadavky na prvotní matečné rostliny a na prvotní materiál
1. Prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená prvotní matečná rostlina nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené prvotní matečné rostliny nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na prvotní matečné rostliny a prvotní materiál během kryokonzervace.
Článek 11
Požadavky na půdu
1. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál smějí být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu a opakuje se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěje k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 12
Požadavky týkající se vad, které by mohly zhoršovat jakost
Na základě vizuální prohlídky musí být patrné, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál jsou prakticky bez vad. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považují za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
Článek 13
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin
1. Dodavatel smí množit nebo přemnožit prvotní matečnou rostlinu akceptovanou v souladu s čl. 5 odst. 1.
2. Dodavatel smí rozmnožovat prvotní matečnou rostlinu za účelem produkce prvotního materiálu.
3. Množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin se uskutečňuje v souladu s protokoly uvedenými v odstavci 4.
4. Členské státy použijí protokoly pro množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin. Členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Protokoly uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce musí být odzkoušeny na příslušných rodech nebo druzích po dobu, která se pro dané rody nebo druhy považuje za přiměřenou. Tato doba se považuje za přiměřenou, pokud umožňuje ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
5. Dodavatel smí přemnožit prvotní matečnou rostlinu pouze do uplynutí doby uvedené v čl. 8 odst. 6.
Článek 14
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním
1. Množení, přemnožení nebo rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním za účelem produkce jiných prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu se uskutečňuje v souladu s protokoly stanovenými v odstavci 2.
2. Členské státy použijí protokoly pro mikrorozmnožování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, které jsou protokoly EPPO, nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Členské státy použijí pouze protokoly, které byly odzkoušeny na příslušném rodu nebo druhu po dobu, která se považuje za dostačující, aby umožňovala ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
ODDÍL 2
Požadavky na základní materiál
Článek 15
Požadavky na certifikaci základního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než základní matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud splňuje požadavky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál musí být rozmnožen ze základní matečné rostliny.
Základní matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu; nebo
b)
je vyprodukována množením ze základní matečné rostliny v souladu s článkem 19.
3. Rozmnožovací materiál musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článku 12.
4. Rozmnožovací materiál musí splňovat další požadavky týkající se:
a)
rostlinolékařského stavu, jak je stanoveno v článku 16;
b)
půdy, jak je stanoveno v článku 17;
c)
uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu, jak je stanoveno v článku 18; a
d)
zvláštních podmínek pro rozmnožování, jak je stanoveno v článku 19.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 16, 17, 18 a 19.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na základní matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na základní materiál.
7. Pokud základní matečná rostlina nebo základní materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je základní matečnou rostlinou nebo základním materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 16
Rostlinolékařské požadavky
1. Základní matečná rostlina nebo základní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená základní matečná rostlina nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl základních matečných rostlin nebo základního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překročit úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené základní matečné rostliny nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené základní matečné rostliny nebo základního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování základní matečné rostliny nebo základního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na základní matečné rostliny a základní materiál během kryokonzervace.
Článek 17
Požadavky na půdu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál mohou být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, kteří jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených základních matečných rostlin nebo základního materiálu a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené základní matečné rostliny nebo základní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 18
Požadavky týkající se uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál se uchovávají na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
2. Izolační vzdálenost polí podle odstavce 1 závisí na regionální situaci, druhu rozmnožovacího materiálu, výskytu škodlivých organismů v dotčené oblasti a relevantních existujících rizicích stanovených příslušným úředním orgánem na základě úřední inspekce.
Článek 19
Podmínky pro množení
1. Základní matečná rostlina, která je pěstována z prvotního materiálu ve smyslu čl. 15 odst. 2 písm. a), může být množena v několika generacích za účelem získání potřebného množství základních matečných rostlin. Základní matečné rostliny se množí v souladu s článkem 13 nebo se množí mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14. Maximální povolený počet generací a maximální povolená životnost základních matečných rostlin jsou stanoveny v příloze V pro příslušné rody a druhy.
2. Pokud je povoleno více generací základních matečných rostlin, každá generace jiná než první generace může být odvozena z kterékoli z předchozích generací.
3. Rozmnožovací materiál různých generací se uchovává odděleně.
ODDÍL 3
Požadavky na certifikovaný materiál
Článek 20
Požadavky na certifikaci certifikovaného materiálu
1. Rozmnožovací materiál, jiný než matečné rostliny, a ovocné rostliny se na žádost úředně certifikují jako certifikovaný materiál, pokud splňují požadavky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny.
Certifikovaná matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu;
b)
je vypěstována ze základního materiálu.
3. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článcích 12, 21 a 22.
4. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat rostlinolékařské požadavky stanovené v článku 21.
Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny, která splňuje požadavky na půdu uvedené v článku 22.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako certifikovaný materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 21 a 22.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na certifikované matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na certifikovaný materiál.
7. Pokud certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je certifikovanou matečnou rostlinou nebo certifikovaným materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 21
Rostlinolékařské požadavky
1. Certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená certifikovaná matečná rostlina nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl certifikovaných matečných rostlin nebo certifikovaného materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené certifikované matečné rostliny nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na certifikované matečné rostliny a certifikovaný materiál během kryokonzervace.
Článek 22
Požadavky na půdu
1. Certifikované matečné rostliny se smějí pěstovat pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, které jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených certifikovaných matečných rostlin a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaný materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
V případě certifikovaných ovocných rostlin se odběr vzorků a testování neprovádí.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
ODDÍL 4
Požadavky na materiál CAC
Článek 23
Podmínky pro materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě
1. Materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se smí uvádět na trh pouze tehdy, pokud bylo shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl rozmnožen z identifikovaného zdroje materiálu zaznamenaného dodavatelem;
b)
odpovídá popisu odrůdy v souladu s článkem 25;
c)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
d)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem dosažení souladu s odstavcem 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již není v souladu s odstavcem 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 24
Podmínky pro materiál CAC v případě podnoží, které nepatří k odrůdě
1. V případě podnoží, které nepatří k odrůdě, musí materiál CAC splňovat tyto požadavky:
a)
odpovídá popisu svého druhu;
b)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
c)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem splnění požadavků odstavce 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již nesplňuje požadavky odstavce 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 25
Shoda s popisem odrůdy
1. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se určí pozorováním projevu znaků této odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu registrovaných odrůd, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU, a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva; nebo
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU;
c)
z popisu připojeného k žádosti o odrůdové právo;
d)
z úředně uznávaného popisu odrůdy podle čl. 7 odst. 2 písm. c) bodu iii) směrnice 2008/90/ES.
2. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se pravidelně ověřuje pozorováním projevu znaků této odrůdy v dotčeném materiálu CAC.
Článek 26
Rostlinolékařské požadavky
1. Materiál CAC musí být prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčeného materiálu CAC musí být vizuální prohlídkou provedenou dodavatelem v zařízeních, na polích a v partiích shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů dodavatel provede odběr vzorků a testování dotčeného materiálu CAC.
2. Dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování materiálu CAC tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Odstavec 1 se nepoužije na materiál CAC během kryokonzervace.
4. Kromě požadavků odstavců 1 a 2 musí materiál CAC, který patří k druhům Citrus L., Fortunella Swingle a Poncirus Raf., splňovat všechny tyto požadavky:
a)
musí být vyprodukován z identifikovaného zdroje materiálu, a u tohoto zdroje materiálu musí být na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prostý škodlivých organismů uvedených pro tyto druhy v příloze II;
b)
od počátku posledního vegetačního cyklu musí být na základě vizuální prohlídky, odběru vzorků a testování shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčenými druhy.
Článek 27
Požadavky týkající se vad
U materiálu CAC musí být na základě vizuální prohlídky shledáno, že je prakticky bez vad. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považuje za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
KAPITOLA 3
ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA DODAVATELE ZAPOJENÉ DO PRODUKCE NEBO ROZMNOŽOVÁNÍ ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU A OVOCNÝCH ROSTLIN
Článek 28
Plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce
Během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin členské státy zajistí, aby dodavatelé měli zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce, vhodný pro příslušné rody nebo druhy. Tento plán se musí týkat alespoň těchto prvků:
a)
umístění a množství rostlin;
b)
časové vymezení jejich pěstování;
c)
rozmnožovací činnosti;
d)
činnosti při balení, skladování a přepravě.
Článek 29
Uchovávání informací o monitorování pro případ šetření
1. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy s informacemi o monitorování kritických bodů podle čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES a na žádost je zpřístupnili za účelem šetření.
2. Tyto záznamy zůstanou dostupné po dobu nejméně tří let od produkce dotčeného materiálu.
3. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy o přehlídkách porostu, odběrech vzorků a testování, dokud se příslušný rozmnožovací materiál a ovocné rostliny nacházejí pod jejich kontrolou, a po dobu nejméně tří let od okamžiku, kdy tento rozmnožovací materiál a tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.
KAPITOLA 4
ÚŘEDNÍ INSPEKCE
Článek 30
Obecné požadavky týkající se úředních inspekcí
1. Úřední inspekce zahrnují vizuální prohlídky a případně odběr vzorků a testování.
2. Během úředních inspekcí příslušný úřední subjekt věnuje zvláštní pozornost:
a)
vhodnosti a skutečnému používání metod, jimiž dodavatel kontroluje každý z kritických bodů v rámci procesu produkce;
b)
celkové způsobilosti zaměstnanců dodavatele pro provádění činností stanovených v čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES.
3. Členské státy zajistí, aby příslušné úřední subjekty vypracovávaly a uchovávaly záznamy o výsledcích a datech všech přehlídek porostu, odběrů vzorků a testování, které provádí.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2017.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 32
Přechodná opatření
Členské státy mohou do 31. prosince 2022 povolit, aby byl na jejich vlastním území uveden na trh rozmnožovací materiál a ovocné rostliny vyprodukované z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo materiálu CAC, které existovaly před 1. lednem 2017 a byly úředně certifikovány nebo které splňují podmínky pro to, aby byly kvalifikovány jako materiál CAC před 31. prosincem 2022. Při uvádění na trh jsou takovýto rozmnožovací materiál a takového ovocné rostliny identifikovány prostřednictvím odkazu na tento článek uvedeného na návěsce a v dokumentaci.
Článek 33
Zrušení
Směrnice 93/48/EHS a směrnice 93/64/EHS se zrušují.
Článek 34
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 35
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 15. října 2014.
KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/98/EL,
15. oktoober 2014,
millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 4, artikli 6 lõiget 4, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali sertifitseerimist ja turustamist käsitlevates sätetes tuleks arvesse võtta mitmesuguste käesoleva direktiiviga hõlmatud perekondade ja liikide eri tootmistsükleid.
(2)
On oluline, et supereliitmaterjal vastaks väga rangetele tervise- ja kvaliteedinõuetele, et tagada supereliitmaterjalist saadud paljundusmaterjali ja viljapuude tervis ja kvaliteet.
(3)
Et tagada supereliitmaterjali identifitseerimine ja kvaliteet, on asjakohane sätestada eeskirjad, mille alusel teha kindlaks selle materjali sordiehtsus ja kontrollida seda. Peale selle tuleks tagada supereliitmaterjali identifitseerimine ja kvaliteet eeskirjadega, mis käsitlevad selle paljundamist, mis võib hõlmata uuendamist ja vegetatiivset paljundamist. Et tagada supereliitmaterjali tervis, on oluline sätestada eeskirjad, mis käsitlevad taimekahjustajate puudumist, kontrollimist, proovivõtmist ja testimist asjaomasele perekonnale ja liigile kohaselt. Lisaks tuleks puudusi käsitlevate eeskirjadega tagada selle materjali kvaliteet.
(4)
Sordita pookealuste identifitseerimise ja kvaliteedi tagamiseks peaksid need vastama oma liigi kirjeldusele.
(5)
On vajalik, et muud taimed kui viljapuud, millest kavatsetakse võtta materjali eliitmaterjali või sertifitseeritud materjali tootmiseks, identifitseeritakse. Nendele taimedele osutatakse kui emataimedele. Supereliitmaterjali tootmiseks kasutatavad emataimed (supereliitemataimed) peaksid vastama samadele tingimustele kui supereliitmaterjal. Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali peaks olema võimalik identifitseerida kogu tootmisprotsessi ajal. Vastutav ametiasutus peaks sordi tunnuste ilmnemist vaadeldes kindlaks tegema supereliitemataime vastavuse oma sordi kirjeldusele. Lisaks tuleks korrapäraselt kontrollida supereliitemataime ja saadud supereliitmaterjali vastavust oma sordi kirjeldusele.
(6)
Sertifitseerimise jaoks ette nähtud materjali vastavus sordikirjeldusele tuleks kindlaks teha selle sordi ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal, mis tagab, et see sort on eristatav, ühtlik ja püsiv, registreerimistaotlusele või sordikaitsetaotlusele lisatud kirjelduse põhjal või ametlikult tunnustatud kirjelduse põhjal. Kui sordi kirjeldus on ametlikult tunnustatud, on asjakohane nõuda sordi registreerimist riigi registris, et oleks tagatud kirjelduse sobivus materjalile, mille sertifitseerimist taotletakse.
(7)
Supereliit- ja eliitmaterjali sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine peaks olema võimalik ka kirjelduse põhjal, mis on lisatud sordi liikmesriigis registreerimise taotlusele või sordikaitsetaotlusele, tingimusel, et liidus või kolmandas riigis on juba kättesaadav aruanne selle kohta, et asjaomane sort on eristatav, ühtlik ja püsiv. Sellise võimaluse andmise eesmärk on kiirendada sertifitseerimise algusetappe juhul, kui sordi registreerimine on veel käimas, aga hakkab juba lõpule jõudma. Selleks, et siiski tagada kõnealuse materjali kasutajatele läbipaistvus ja teadlike otsuste tegemise võimalus, peaks selle turustamist lubama ainult siis, kui sordi registreerimine on lõpule viidud.
(8)
On oluline, et supereliitmaterjali kaitset taimekahjustajatest põhjustatud igat liiki nakkuste eest reguleeritakse rangete sätetega. Seepärast peaksid tarnijad säilitama supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kindlaksmääratud kohtades, mis on kaitstud putukate eest ja kus on tagatud, et nakkust ei saada õhu kaudu levivate vektorite või mis tahes muu võimaliku allika kaudu. Samal põhjusel tuleb supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kasvatada või toota mullast isoleerituna mullavaba või steriliseeritud kasvusubstraadiga pottides. Selleks et rahuldada siiski teatavaid tootmisvajadusi, peaks liikmesriikidel olema võimalik taotleda luba toota supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimusel, et võetakse sobivad meetmed asjakohastest taimekahjustajatest põhjustatud nakkuste vältimiseks.
(9)
Nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (2) on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad teatavate kahjulike organismide liitu toomise ja seal levimise vältimist. Neis on teatavaid perekondi ja liike käsitlevad nõuded, mis täiendavad käesolevas direktiivis sätestatud sertifitseerimisnõudeid seoses direktiiviga 2000/29/EÜ hõlmatud kahjulike organismidega. Kehtestada tuleks lisaeeskirjad muude kahjulike organismide kohta. Kui taimekahjustaja võib asjaomase perekonna või liigi puhul põhjustada lubamatut kahju supereliitmaterjali tervisele või kasulikkusele, tuleks nõuda selle puudumist. Tuleks koostada kõnealuste taimekahjustajate loetelu. Kui taimekahjustaja võib põhjustada sellist kahju ainult juhul, kui seda esineb üle teatava määra, tuleks kõnealuse taimekahjustaja esinemine keelata ainult siis, kui seda esineb üle kõnealuse määra. Need taimekahjustajad tuleks loetleda eraldi taimekahjustajatest, mille esinemine ei ole lubatud.
(10)
Taotletavad supereliitemataimed kujutavad endast paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ja sertifitseerimise lähtekohta. Sel põhjusel tuleks nende suhtes kohaldada kõige rangemaid taimetervisenõudeid, et tagada asjaomaste taimekahjustajate puudumine. Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks nõuda, et taotletavat supereliitemataime kontrollitakse I lisas loetletud taimekahjustajate suhtes visuaalselt. Kui on kõnealuste taimekahjustajate esinemise kahtlus, tuleks iga supereliitemataime suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist, et tagada täpsed tulemused. Iga taotletavat supereliitemataime tuleks testida II lisas loetletud taimekahjustajate suhtes, et asjaomaste taimekahjustajate puudumine oleks usaldusväärselt tagatud. Väga sarnaseid nõudeid tuleks kohaldada ka uuendamise teel toodetud supereliitemataimede suhtes, kuna need on olulised edasise tootmise ja sertifitseerimise seisukohalt.
(11)
Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks nõuda, et taotletavat supereliitemataime või supereliitmaterjali kontrollitakse I ja II lisas loetletud taimekahjustajate suhtes visuaalselt. Kui on kõnealuste taimekahjustajate esinemise kahtlus, tuleks iga supereliitemataime ja supereliitmaterjali suhtes kohaldada proovivõtmist ja testimist, et tagada täpsed tulemused.
(12)
Võttes arvesse taimede perekonna või liigi ja asjaomaste taimekahjustajate bioloogiat ja tunnuseid, tuleks kehtestada asjakohased eeskirjad, mis käsitlevad eliitemataimede, eliitmaterjali, sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali visuaalse kontrolli ja proovivõtmise ja testimise sagedust. Need eeskirjad peaksid põhinema vastutava ametiasutuse ja viljapuude tootjate kogemustel, mis on saadud seoses riiklike sertifitseerimiskavade kohaldamisega. Nende eeskirjadega tuleks arvesse võtta teatavate kategooriate kasutajate vajadusi.
(13)
Teatavate taimekahjustajate, eelkõige ümarusside esinemine mullas võib põhjustada lubamatut kahju asjaomaste taimede tervisele ja kasulikkusele juhul, kui need taimekahjustajad on peremeesorganismiks asjaomast perekonda või liiki kahjustavatele viirustele. Seepärast tuleks need taimekahjustajad loetleda ja identifitseerida eraldi ja nende esinemine asjaomases mullas tuleks keelata, välja arvatud juhul, kui testidega on kindlaks tehtud, et nad on vabad asjaomastest viirustest. Proovivõtmine ja testimine peaks näitama, kas esineb kõnealuseid taimekahjustajaid või viiruseid. Proovivõtmist ja testimist käsitlevate eeskirjade kehtestamisel tuleks arvesse võtta paljundusmaterjali ja viljapuude eri kategooriaid. On siiski proportsionaalne lubada, et teatavatel tingimustel ei ole vaja proovivõtmist ja testimist teha, kui peremeestaimi ei ole tootmispõllul kasvatatud vähemalt viis aastat.
(14)
Kui proovivõtmine ja testimine tehakse, peaks see toimuma kooskõlas Euroopa ja Vahemere maade Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) protokollide või muude rahvusvaheliselt tunnustatud protokollide kohaselt. Seda on vaja, et tagada liidus tehtavate proovivõtmiste ja testimiste ajakohasus rahvusvahelist teaduse ja tehnika arengut arvesse võttes. Kui protokollid ei ole kättesaadavad, tuleks proovivõtmine ja testimine teha kooskõlas asjaomaste riiklike protokollidega.
(15)
Kahjustused, värvimuutused, armkude, kuivamine ja muud puudused võivad mõjutada supereliitemataime ja supereliitmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust. Seepärast tuleks sätestada, et supereliitemataimed ja supereliitmaterjal peavad olema peaaegu vabad sellistest puudustest.
(16)
Et tagada paljundusmaterjali nõuetekohane kvaliteet, tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad selle hoidmist sobivates tingimustes. Tingimused peaksid sõltuma sertifitseeritava paljundusmaterjali ja viljapuude kategooriast. Võttes arvesse hiljutist arengut, on oluline lubada kasutada säilitamismeetodit, mis näeb ette jahutamise ülimadala temperatuurini, st krüosäilitamist. Seda peetakse in vitro kultuuride puhul kasulikuks alternatiiviks, sest sellise temperatuuri juures säilitamisel paljundusmaterjali omadused ei muutu.
(17)
Eliitmaterjal on supereliitmaterjalile järgnev tootmisetapp. Seepärast tuleks eliitmaterjali tootmiseks vajalikud emataimed (eliitemataimed) kasvatada kas supereliitmaterjalist või vegetatiivselt paljundada muudest eliitemataimedest.
(18)
Eliitmaterjali suhtes kehtivad nõuded peaksid olema samad kui supereliitmaterjali suhtes kehtivad nõuded, mis käsitlevad identifitseerimist, tervist ja kvaliteeti, sest need nõuded on eliitmaterjali tervise ja kasulikkuse seisukohast sama olulised. Eliitmaterjali tuleks siiski lubada toota põllul, et hõlbustada selle tõhusat paljundamist järgmistesse põlvkondadesse ja kategooriatesse. Seepärast tuleks võimaldada eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamist ruumis, mida kaitstakse putukate eest, või põllul, mis on isoleeritud võimalikest nakkusallikatest, sh õhu kaudu levivad vektorid, juurte kokkupuutumine, masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkiv ristsaastumine ja mis tahes muud võimalikud allikad.
(19)
Supereliitmaterjalist kasvatatud eliitemataimi peaks olema lubatud vegetatiivselt paljundada mitu põlvkonda, et saada eliit- ja sertifitseeritud materjali tootmise jaoks vajalik arv eliitemataimi. Eliitemataimede eri põlvkondi tuleks hoida üksteisest eraldi ja neid peaks olema võimalik identifitseerida kogu tootmisprotsessi ajal.
(20)
Sertifitseeritud materjal ja sertifitseeritud viljapuud võivad olla supereliitmaterjali või eliitmaterjali tootmise järel järgmine tootmisetapp. Seepärast tuleks sertifitseeritud materjali jaoks vajalikke emataimi (sertifitseeritud emataimed) kasvatada kas supereliitmaterjalist või eliitmaterjalist.
(21)
Vastu tuleks võtta miinimumnõuded, et tagada ühtlustatud menetlus, mille alusel teha kindlaks CAC-materjalina kvalifitseerimiseks ette nähtud paljundusmaterjali ja viljapuude vastavus sordikirjeldusele ja vastavust kontrollida. Need nõuded peaksid olema vähem ranged kui supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud materjali suhtes kehtivad nõuded, sest CAC-materjali puhul on kasutajatel leebemad ootused selle tervise ja kvaliteedi osas, kuna kohaldatakse lihtsamaid tootmisprotsesse ja -etappe. Tarnijad peaksid siiski tagama paljundamiseks ette nähtud materjali identifitseerimise. Peale selle tuleks tagada, et kohaldatakse kvaliteedi- ja tervisestandardeid, mis on sobivad CAC-materjali kasvatamist ja kasutajate ootusi arvesse võttes. Võttes arvesse teatavaid Citrus L.-i liikide Fortunella Swingleja Poncirus Raf.-i kahjustavate taimekahjustajate laadi, on vaja erieeskirju, mis käsitlevad visuaalset kontrolli, proovivõtmist ja testimist, et tagada vastava paljundusmaterjali ja viljapuude piisav kvaliteet ja tervis.
(22)
Selleks et vastutaval ametiasutusel oleks võimalik teha ametlikku inspekteerimist ja kontrollida, kas paljundusmaterjal ja viljapuud vastavad käesoleva direktiiviga ette nähtud ametliku sertifitseerimise puhul kehtivatele kvaliteedi- ja tervisestandarditele, peaks tarnija kohaldama asjaomase perekonna ja liigi paljundusmaterjali ja viljapuude tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava ning peaks kõnealuse jälgimise kohta pidama andmestikku. Kava ja andmestikke põldude kontrollimise ja proovide võtmise ja testimise kohta tuleks säilitada, kuni asjaomane paljundusmaterjal ja viljapuud on tarnija kontrolli all ja vähemalt kolm aastat pärast seda, kui kõnealune paljundusmaterjal ja viljapuud on kõrvaldatud või turustatud.Selline periood on vajalik taimekahjustajate avastamiseks puittaimedel, kuna nende puhul võivad sümptomid ilmneda alles mitu aastat pärast nakatumist.
(23)
Liikmesriigid peaksid tagama, et paljundusmaterjali ja viljapuid inspekteeritakse ametlikult tootmise ja turustamise jooksul, et kontrollida nende vastavust käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ja tingimustele. Et tagada ametliku inspekteerimise ühtlustatud kord, tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad visuaalset kontrolli ja vajaduse korral proovivõtmist ja testimist.
(24)
Kaubandushäirete vältimiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada üleminekuperioodil oma territooriumil turustada paljundusmaterjali ja viljapuid, mis on toodetud supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud emataimedest või CAC-emataimedest, mis olid olemas enne käesoleva direktiivi kohaldamiskuupäeva, isegi kui kõnealune materjal või kõnealused viljapuud ei vasta uutele tingimustele.
(25)
Seepärast tuleks direktiivid 93/48/EMÜ (3) ja 93/64/EMÜ (4) kehtetuks tunnistada.
(26)
Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
1. PEATÜKK
MÕISTED JA ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „emataim”- paljundamiseks ette nähtud identifitseeritud taim;
2) „taotletav supereliitemataim”- emataim, mida tarnija tahab lasta heaks kiita supereliitemataimena;
3) „supereliitemataim”- supereliitmaterjali tootmiseks ette nähtud emataim;
4) „eliitemataim”- eliitmaterjali tootmiseks ette nähtud emataim;
5) „sertifitseeritud emataim”- sertifitseeritud materjali tootmiseks ette nähtud emataim;
6) „taimekahjustaja”- taimi või taimseid saadusi kahjustavad taime, looma või haigusetekitaja liigid, tüved või biotüübid, mis on loetletud I, II ja III lisas;
7) „visuaalne kontroll”- taimede või taimeosade uurimine palja silmaga või läätsede, stereoskoobi või mikroskoobi abil;
8) „test”- muu uuring kui visuaalne kontroll;
9) „vilju andev taim”- emataimest paljundatud taim, mida kasvatatakse viljade tootmiseks, et teha kindlaks emataime sordiehtsus;
10) „kategooria”- supereliitmaterjal, eliitmaterjal, sertifitseeritud materjal või CAC-materjal;
11) „vegetatiivne paljundamine”- emataimede vegetatiivne tootmine, et saada piisav arv samasse kategooriasse kuuluvaid emataimi;
12) „emataime uuendamine”- emataime asendamine sellest vegetatiivselt toodetud taimega;
13) „mikropaljundamine”- taimse materjali vegetatiivne paljundamine suure hulga taimede tootmiseks, kasutades valitud vegetatiivsetest pungadest materjali või taimelt võetud meristeemi abil in vitro paljundamist;
14) „puudustest peaaegu vaba”- puudusi, mis võiksid kahjustada paljundusmaterjali või viljapuude kvaliteeti ja kasulikkust, esineb sellisel määral, mis on võrdne või madalam määrast, mis on heade kasvatamise ja käitlemise tavade puhul eeldatav, ning mis on kooskõlas heade kasvatamise ja käitlemise tavadega;
15) „taimekahjustajatest peaaegu vaba”- taimekahjustajate esinemise määr viljapuude või nende paljundusmaterjali puhul on piisavalt madal, et tagada paljundusmaterjali vastuvõetaval tasemel kvaliteet ja kasulikkus;
16) „labor”- mis tahes koht, mida kasutatakse paljundusmaterjali ja viljapuude testimiseks;
17) „krüosäilitamine”- taimse materjali säilitamine, külmutades seda ülimadala temperatuurini, et tagada materjali elujõulisus.
Artikkel 2
Üldsätted
1. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2008/90/EÜ I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluv taimne paljundusmaterjal ja viljapuud vastavad tootmise ja turustamise ajal vastavalt juhtumile käesoleva direktiivi artiklitele 3-27.
2. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2008/90/EÜ I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluva taimse paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ajal järgivad tarnijad artiklites 28 ja 29 sätestatud nõudeid.
3. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2008/90/EÜ I lisas loetletud perekondadesse või liikidesse kuuluvat taimset paljundusmaterjali ja viljapuid inspekteeritakse tootmise ja turustamise ajal ametlikult kooskõlas artikliga 30.
4. Teatava kategooria nõuetele vastavat paljundusmaterjali ei tohi segada muusse kategooriasse kuuluva materjaliga.
2. PEATÜKK
PALJUNDUSMATERJALI JA VAJADUSE KORRAL KA VILJAPUUDE SUHTES KEHTIVAD NÕUDED
1. JAGU
Nõuded supereliitmaterjalile
Artikkel 3
Supereliitmaterjali sertifitseerimise puhul kehtivad nõuded
1. Muu paljundusmaterjal kui emataimed ja sordita pookealused tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida supereliitmaterjalina, kui leitakse, et see vastab järgmistele nõuetele:
a)
see on paljundatud otse emataimest kooskõlas artikliga 13 või 14;
b)
see vastab oma sordi kirjeldusele ja selle vastavust oma sordi kirjeldusele on kontrollitud artikli 7 kohaselt;
c)
seda säilitatakse kooskõlas artikliga 8;
d)
see vastab artikli 10 tervisenõuetele;
e)
kui komisjon on lubanud artikli 8 lõike 4 kohaselt kohaldada erandit kasvatada supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest, vastab muld artiklile 11;
f)
see vastab artikli 12 nõuetele, mis käsitlevad puudusi.
2. Lõike 1 punktis a osutatud emataim peab olema olnud kas artikli 5 kohaselt heaks kiidetud või olema saadud artikli 13 kohase vegetatiivse paljundamise teel või artikli 14 kohase mikropaljundamise teel.
3. Kui supereliitemataim või supereliitmaterjal ei vasta enam artiklite 7-12 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude supereliitemataimede ja supereliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada eliit-, sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.
Kõnealuste emataimede või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.
Artikkel 4
Sordita pookealuste supereliitmaterjalina sertifitseerimist käsitlevad nõuded
1. Sordita pookealused tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida supereliitmaterjalina, kui leitakse, et need vastavad järgmistele nõuetele:
a)
nad on paljundatud kas vegetatiivse või sugulise paljundamise teel otse emataimest; sugulise paljundamise korral toodetakse tolmuandjad puud (tolmeldajad) vegetatiivse paljundamise teel otse emataimest;
b)
nad vastavad oma liigi kirjeldusele;
c)
neid säilitatakse kooskõlas artikliga 8;
d)
nad vastavad artikli 10 tervisenõuetele;
e)
kui komisjon on lubanud artikli 8 lõike 4 kohaselt kohaldada erandit kasvatada supereliitemataimi ja eliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest, vastab muld artiklile 11;
f)
nad vastavad artikli 12 nõuetele, mis käsitlevad puudusi.
2. Lõike 1 punktis a osutatud emataim peab olema olnud kas artikli 6 kohaselt heaks kiidetud või olema saadud artikli 13 kohase vegetatiivse paljundamise teel või artikli 14 kohase mikropaljundamise teel.
3. Kui pookealus, mis on supereliitemataim või supereliitmaterjal, ei vasta enam artiklite 8-12 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude supereliitemataimede ja supereliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud pookealust võib kasutada eliit-, sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et see vastab käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.
Kõnealuste pookealuste kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.
Artikkel 5
Supereliitemataimena heakskiitmist käsitlevad nõuded
1. Vastutav ametiasutus kiidab taime heaks supereliitemataimena, kui see vastab artiklitele 7-12 ja kui selle vastavus oma sordi kirjeldusele on lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt kindlaks tehtud.
Heakskiitmine toimub ametliku inspekteerimise ja testitulemuste, andmestike ja menetluste alusel kooskõlas artikliga 30.
2. Vastutav ametiasutus teeb sordi tunnuste vaatlemise teel kindlaks emataime vastavuse oma sordi kirjeldusele. Kõnealune vaatlus peab põhinema ühel järgmistest elementidest:
a)
riiklikkusse registrisse kantud sortide või sordikaitse seadusega kaitstud sortide ametlik kirjeldus;
b)
mis tahes liikmesriigis komisjoni rakendusdirektiivi 2014/97/EL (5) artikli 5 lõikes 1 osutatud registreerimistaotlusega hõlmatud sordi taotlusele lisatud kirjeldus;
c)
sordikaitsetaotlusega hõlmatud sordi registreerimistaotlusele lisatud kirjeldus;
d)
ametlikult tunnustatud kirjeldus, kui see kirjeldus käsitleb riiklikus registris registreeritud sorti.
3. Kui kohaldatakse lõike 2 punkti b või c, kiidetakse taim heaks supereliitemataimena, kui mis tahes liidu või kolmanda riigi vastutava ametiasutuse aruanne on kättesaadav ja tõendab, et asjaomane sort on eristatav, ühtlik ja püsiv. Oodates sordi registreerimist, võib asjaomast emataime ja sellest toodetud materjali kasutada ainult eliit- või sertifitseeritud materjali tootmiseks ja seda ei tohi turustada supereliit-, eliit- või sertifitseeritud materjalina.
4. Kui vastavust sordikirjeldusele on võimalik kindlaks teha ainult vilju andva taime tunnuste põhjal, tehakse sordi tunnuste vaatlus supereliitemataimest paljundatud vilju andva taime viljade põhjal. Kõnealuseid vilju andvaid taimi hoitakse eraldi supereliitemataimest ja supereliitmaterjalist.
Vilju andvaid taimi kontrollitakse visuaalselt aasta kõige sobivamal perioodil, võttes arvesse kliimatingimusi ja asjaomasesse perekonda või liiki kuuluvate taimede kasvutingimusi.
Artikkel 6
Sordita pookealuste heakskiitmist käsitlevad nõuded
Vastutav ametiasutus kiidab sordita pookealuse heaks supereliitemataimena, kui see vastab oma liigi kirjeldusele ja artiklitele 8-12.
Heakskiitmine toimub ametliku inspekteerimise ja testitulemuste, andmestike ja tarnija kasutatavate menetluste alusel kooskõlas artikliga 30.
Artikkel 7
Sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine
Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija teevad korrapäraselt kindlaks supereliitemataimede ja supereliitmaterjali vastavuse oma sordi kirjeldusele kooskõlas artikli 5 lõigetega 2 ja 3, nagu on sobiv asjaomase sordi ja kasutatud paljundusmeetodi puhul.
Lisaks supereliitemataimede ja supereliitmaterjali korrapärasele vastavuse kindlakstegemisele teevad vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija pärast iga uuendamist kindlaks selle tulemusel saadud supereliitemataime vastavuse.
Artikkel 8
Supereliitemataime ja supereliitmaterjali säilitamist käsitlevad nõuded
1. Tarnijad säilitavad supereliitemataimi ja supereliitmaterjali kohtades, mis on asjaomase perekonna või liigi jaoks kindlaks määratud ja mida kaitstakse putukate eest ning kus on välditud nakatumine õhu kaudu levivate vektorite või mis tahes muude allikate tõttu kogu tootmisprotsessi ajal.
Taotletavaid supereliitemataimi säilitatakse putukate eest kaitstuna ja füüsiliselt eraldi supereliitemataimedest esimeses lõigus osutatud kohtades, kuni on tehtud kõik artikli 9 lõigete 1 ja 2 järgimist käsitlevad testid.
2. Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali tuleb säilitada nii, et neid on võimalik kogu tootmisprotsessi ajal individuaalselt identifitseerida.
3. Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali tuleb kasvatada ja toota mullast isoleerituna mullavaba või steriliseeritud kasvusubstraadiga pottides. Need tuleb märgistada, et tagada nende jälgitavus.
4. Erandina lõigetest 1-3 võib liikmesriigile anda loa toota teatavasse perekonda või liiki kuuluvaid supereliitemataimi ja supereliitmaterjali põllul tingimustes, kus neid ei kaitsta putukate eest. Selline materjal tuleb märgistada, et tagada selle jälgitavus. Luba antakse tingimusel, et asjaomane liikmesriik tagab selliste asjakohaste meetmete võtmise, millega välditakse nakatumist õhu kaudu levivate vektorite, juurte kokkupuutumise ja mis tahes muude allikate kaudu ning masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkivat ristsaastumist.
5. Supereliitemataimi ja supereliitmaterjali võib krüosäilitada.
6. Supereliitemataimi võib kasutada ainult sellise aja jooksul, mis on arvutatud sordi stabiilsuse või taimede kasvukeskkonna tingimuste ja mis tahes muude sordi stabiilsust mõjutavate tegurite alusel.
Artikkel 9
Taotletavate supereliitemataimede ja uuendamise teel toodetud supereliitemataimede tervisenõuded
1. Taotletav supereliitemataim peab olema vaba I lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Taotletav supereliitemataim tuleb ruumides ja põllul tehtava visuaalse kontrolli põhjal tunnistada vabaks I lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase taotletava supereliitemataime puhul proovivõtmise ja testimise.
2. Taotletav supereliitemataim peab olema vaba II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Taotletav supereliitemataim tuleb ruumides ja põllul tehtava visuaalse kontrollimise ning proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistada vabaks II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Kõnealuse visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Proovivõtmine ja testimine tuleb teha aasta kõige sobivamal perioodil, võttes arvesse kliimatingimusi, taime kasvutingimusi ja taime puhul asjakohaste taimekahjustajate bioloogiat. Proovivõtmine ja testimine tehakse ka mis tahes muul ajal, kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõigetega 1 ja 2 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes Euroopa ja Vahemere maade Taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.
Taotletava supereliitemataime viiruste, viroidide, viirusetaoliste haiguste ja fütoplasmade testimeetod peab olema indikaatortaimede põhine bioloogiline indekseerimine. Muid testimeetodeid võib kasutada, kui liikmesriik leiab vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslike tõendite põhjal, et nende tulemused on sama usaldusväärsed kui indikaatortaimede põhise bioloogilise indekseerimise tulemused.
4. Kui taotletav supereliitemataim on seemik, on erandina lõikest 2 visuaalne kontroll, proovivõtmine ja testimine nõutav ainult asjaomase perekonna või liigi selliste viiruste, viroidide ja viirusetaoliste haiguste osas, mis levivad õietolmuga ja on loetletud II lisas, tingimusel, et ametliku inspekteerimisega on kindlaks tehtud, et asjaomane seemik on kasvatatud sellise taime seemnest, mis on vaba kõnealuste viiruste, viroidide ja viirusetaoliste haiguste põhjustatud sümptomitest ja et seda seemikut on säilitatud kooskõlas artikli 8 lõigetega 1 ja 3.
5. Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse ka uuendamise teel toodetud supereliitemataimede suhtes.
Uuendamise teel toodetud supereliitemataim peab olema vaba II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud viirustest ja viroididest.
Kõnealune supereliitemataim peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli ning proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistatud vabaks kõnealustest viirustest ja viroididest.
Kõnealuse visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Artikkel 10
Supereliitemataime ja supereliitmaterjali tervisenõuded
1. Supereliitemataim ja supereliitmaterjal peab olema vaba I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Asjaomane supereliitemataim ja supereliitmaterjal peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli ning proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistatud vabaks I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
I lisa B osas loetletud taimekahjustajatega saastunud supereliitemataimede või supereliitmaterjali protsentuaalne määr ei tohi ületada selles lisas sätestatud lubatud määra. Ruumides, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et asjaomane supereliitemataim ja supereliitmaterjal vastab kõnealustele määradele. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase supereliitemataime ja supereliitmaterjali puhul proovivõtmise ja testimise.
2. Supereliitemataime ja supereliitmaterjali asjaomase perekonna ja liigi kõnealuse visuaalse kontrolli, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija kooskõlas IV lisaga.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõikega 1 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.
4. Lõiget 1 ei kohaldata supereliitemataime ja supereliitmaterjali suhtes krüosäilitamise ajal.
Artikkel 11
Mullatingimused
1. Supereliitemataime ja supereliitmaterjali võib kasvatada ainult mullas, mis on vaba III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealust perekonda või liiki kahjustavatele viirustele. Kõnealuste taimekahjustajate puudumine tuleb kindlaks teha proovivõtmise ja testimisega.
Kõnealuse proovivõtmise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha enne asjaomase supereliitemataime ja supereliitmaterjali istutamist ning seda korratakse kasvatamise ajal, kui on kahtlus, et esineb esimeses lõigus osutatud taimekahjustajaid.
Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha, võttes arvesse kliimatingimusi ja III lisas loetletud taimekahjustajate bioloogiat ning seda, kas kõnealused taimekahjustajad on asjaomase supereliitemataime ja supereliitmaterjali puhul kohased.
2. Proovivõtmist ja testimist ei tule teha, kui taimi, mis on III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajate peremeestaimed, ei ole tootmismullas kasvatatud vähemalt viis aastat ja kui puudub kahtlus, et kõnealuses mullas esineb asjaomaseid taimekahjustajaid.
Proovivõtmist ja testimist ei tehta, kui vastutav ametiasutus jõuab ametliku kontrolli põhjal järeldusele, et muld on vaba mis tahes III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Artikkel 12
Kvaliteeti tõenäoliselt mõjutavaid puudusi käsitlevad nõuded
Visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et supereliitemataimedel ja supereliitmaterjalil ei ole puudusi. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija. Kahjustusi, värvimuutusi, armkudet või kuivamist peetakse puuduseks, kui need mõjutavad paljundusmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust.
Artikkel 13
Supereliitemataime vegetatiivset paljundamist, uuendamist ja paljundamist käsitlevad nõuded
1. Tarnija võib vegetatiivselt paljundada või uuendada artikli 5 lõike 1 kohaselt heakskiidetud supereliitemataime.
2. Tarnija võib supereliitemataime paljundada supereliitmaterjali tootmiseks.
3. Supereliitemataime vegetatiivne paljundamine, uuendamine ja paljundamine peab toimuma kooskõlas lõikes 4 osutatud protokollidega.
4. Liikmesriigid kohaldavad supereliitemataime vegetatiivset paljundamist, uuendamist ja paljundamist käsitlevaid protokolle. Liikmesriigid kohaldavad EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt heakskiidetud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud protokolle peab olema asjaomase perekonna või liigi peal katsetatud sellise ajavahemiku jooksul, mis on kõnealuse perekonna või liigi seisukohast sobiv. Kõnealust ajavahemikku peetakse sobivaks, kui see võimaldab valideerida taime fenotüüpi selles osas, mis puutub sordikirjeldusele vastavusse viljatootmise või pookealuste kasvu vaatlemise põhjal.
5. Tarnija võib supereliitemataime uuendada ainult enne artikli 8 lõikes 6 osutatud perioodi lõppu.
Artikkel 14
Nõuded supereliitemataime vegetatiivse paljundamise, uuendamise ja mikropaljundamise teel paljundamise suhtes
1. Kui supereliitemataime vegetatiivne paljundamine, uuendamine ja paljundamine toimub mikropaljundamise teel, et toota muid supereliitemataimi või muud supereliitmaterjali, tuleb järgida lõikes 2 osutatud protokolle.
2. Liikmesriigid kohaldavad supereliitemataime ja supereliitmaterjali mikropaljundamist käsitlevaid EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt heakskiidetud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Liikmesriigid kohaldavad ainult selliseid protokolle, mida on asjaomase perekonna või liigi peal katsetatud sellise ajavahemiku jooksul, mis võimaldab valideerida taime fenotüübi selles osas, mis puutub sordikirjeldusele vastavusse viljatootmise või pookealuste kasvu vaatlemise põhjal.
2. JAGU
Nõuded eliitmaterjalile
Artikkel 15
Eliitmaterjali sertifitseerimise suhtes kehtivad nõuded
1. Muu paljundusmaterjal kui eliitemataimed ja sordita pookealused tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida eliitmaterjalina, kui see vastab lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele.
2. Paljundusmaterjal tuleb paljundada eliitemataimest.
Eliitemataim peab vastama ühele järgmistest nõuetest:
a)
see peab olema kasvatatud supereliitmaterjalist; või
b)
peab olema toodetud eliitemataimest vegetatiivse paljundamise teel kooskõlas artikliga 19.
3. Paljundusmaterjal peab vastama artiklis 7, artikli 8 lõikes 6 ja artiklis 12 sätestatud nõuetele.
4. Paljundusmaterjal peab vastama lisanõuetele seoses järgmisega:
a)
tervis artikli 16 kohaselt;
b)
muld artikli 17 kohaselt;
c)
eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamine artikli 18 kohaselt; ning
d)
paljundamise eritingimused artikli 19 kohaselt.
5. Sordita pookealus tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida eliitmaterjalina, kui see vastab oma liigi kirjeldusele ja artikli 8 lõigetes 2 ja 6 sätestatud nõuetele ja artiklites 12, 16, 17, 18 ja 19 sätestatud lisanõuetele.
6. Lõigetes 3 ja 5 osutatud sätetes sisalduvaid viiteid supereliitemataimedele tuleb käesoleva jao kohaldamisel mõista kui viiteid eliitemataimedele ning kõiki viiteid supereliitmaterjalile kui viiteid eliitmaterjalile.
7. Kui eliitemataim või eliitmaterjal ei vasta enam artikli 7, artikli 8 lõigete 2 ja 6 ning artiklite 12, 16 ja 17 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude eliitemataimede ja eliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.
Kõnealuste emataimede või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.
8. Kui sordita pookealus on eliitemataim või eliitmaterjal, mis ei vasta enam artikli 8 lõigete 2 ja 6 ning artiklite 12, 16 ja 17 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude eliitemataimede ja eliitmaterjali lähedusest. Kõrvaldatud pookealuseid võib kasutada sertifitseeritud või CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad käesolevas direktiivis asjaomaste kategooriate puhul kehtestatud nõuetele.
Kõnealuse emataime või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.
Artikkel 16
Tervisenõuded
1. Eliitemataim ja eliitmaterjal peab olema vaba I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Asjaomane eliitemataim ja supereliitmaterjal peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli põhjal tunnistatud vabaks I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
I lisa B osas loetletud taimekahjustajatega saastunud eliitemataimede või eliitmaterjali protsentuaalne määr ei tohi ületada selles lisas sätestatud lubatud määra. Ruumides, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et asjaomane eliitemataim ja eliitmaterjal vastab kõnealustele määradele. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase eliitemataime ja eliitmaterjali puhul proovivõtmise ja testimise.
2. Eliitemataime ja eliitmaterjali asjaomase perekonna ja liigi kõnealuse visuaalse kontrolli, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija kooskõlas IV lisaga.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõikega 1 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.
4. Lõiget 1 ei kohaldata eliitemataime ja eliitmaterjali suhtes krüosäilitamise ajal.
Artikkel 17
Mullatingimused
1. Eliitemataime ja eliitmaterjali võib kasvatada ainult mullas, mis on vaba III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele. Kõnealuste viirustele peremeesorganismiks olevate taimekahjustajate puudumine tuleb kindlaks teha proovivõtmise ja testimisega.
Kõnealuse proovivõtmise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha enne asjaomase eliitemataime ja eliitmaterjali istutamist ning seda korratakse kasvatamise ajal, kui on kahtlus, et esineb esimeses lõigus osutatud taimekahjustajaid.
Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha, võttes arvesse kliimatingimusi ja III lisas loetletud taimekahjustajate bioloogiat ning seda, kas kõnealused taimekahjustajad on asjaomase eliitemataime ja eliitmaterjali puhul kohased.
2. Proovivõtmist ja testimist ei tule teha, kui taimi, mis on III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajate peremeestaimed, ei ole kasvatatud tootmismullas vähemalt viis aastat ja kui puudub kahtlus, et kõnealuses mullas esineb asjaomaseid taimekahjustajaid.
Proovivõtmist ja testimist ei tehta, kui vastutav ametiasutus jõuab ametliku inspekteerimise põhjal järeldusele, et muld on vaba mis tahes III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Artikkel 18
Eliitemataime ja eliitmaterjali säilitamist käsitlevad nõuded
1. Eliitemataime ja eliitmaterjali tuleb säilitada põllul, mis on isoleeritud võimalikest nakkusallikatest, sh õhu kaudu levivad vektorid, juurte kokkupuutumine, masinate ja pookimisvahendite tõttu tekkiv ristsaastumine.
2. Lõikes 1 osutatud põldude isoleerimiskaugus sõltub olukorrast, paljundusmaterjali liigist, asjaomases piirkonnas esinevatest taimekahjustajatest ja asjakohastest riskidest, mille vastutav ametiasutus on visuaalse kontrolliga kindlaks teinud.
Artikkel 19
Vegetatiivse paljundamise tingimused
1. Artikli 15 lõike 2 punkti a tähenduses supereliitmaterjalist kasvatatud eliitemataimi võib vegetatiivselt paljundada mitu põlvkonda, et saada vajalik arv eliitemataimi. Eliitemataime võib vegetatiivselt paljundada kooskõlas artikliga 13 või mikropaljundamise teel paljundada kooskõlas artikliga 14. Põlvkondade lubatud maksimumarv ja eliitemataimede lubatud maksimaalne eluiga sätestatakse asjaomase perekonna või liigi puhul V lisas.
2. Kui eliitemataime puhul on lubatud mitu põlvkonda võib iga põlvkond, välja arvatud esimene, olla saadud mis tahes eelmisest põlvkonnast.
3. Erinevate põlvkondade paljundusmaterjali tuleb hoida eraldi.
3. JAGU
Nõuded sertifitseeritud materjalile
Artikkel 20
Sertifitseeritud materjali sertifitseerimise suhtes kehtivad nõuded
1. Paljundusmaterjal, välja arvatud emataimed, ja viljapuud tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida sertifitseeritud materjalina, kui need vastavad lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele.
2. Paljundusmaterjal ja viljapuud tuleb paljundada sertifitseeritud emataimest.
Sertifitseeritud emataim peab vastama ühele järgmistest nõuetest:
a)
see peab olema kasvatatud supereliitmaterjalist;
b)
see peab olema kasvatatud eliitmaterjalist.
3. Paljundusmaterjal ja viljapuud peavad vastama artiklis 7, artikli 8 lõikes 6 ning artiklites 12, 21 ja 22 sätestatud nõuetele.
4. Paljundusmaterjal ja viljapuud peavad vastama artiklis 21 sätestatud tervisenõuetele.
Paljundusmaterjal ja viljapuud tuleb paljundada sertifitseeritud emataimest, mis vastab artiklis 22 sätestatud mullatingimustele.
5. Sordita pookealus tuleb taotluse korral ametlikult sertifitseerida sertifitseeritud materjalina, kui see vastab oma liigi kirjeldusele ja artikli 8 lõikes 6 sätestatud nõuetele ja artiklites 12, 21 ja 22 sätestatud lisanõuetele.
6. Lõigetes 3 ja 5 osutatud sätetes sisalduvaid viiteid supereliitemataimedele tuleb käesoleva jao kohaldamisel mõista kui viiteid sertifitseeritud emataimedele ning kõiki viiteid supereliitmaterjalile kui viiteid sertifitseeritud materjalile.
7. Kui sertifitseeritud emataim või sertifitseeritud materjal ei vasta enam artikli 7, artikli 8 lõike 6 ning artiklite 12, 21 ja 22 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad 4. jaos kehtestatud nõuetele.
Kõnealuste emataimede või materjali kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.
8. Kui sordita pookealus on sertifitseeritud emataim või sertifitseeritud materjal, mis ei vasta enam artikli 8 lõike 6 ning artiklite 12, 21 ja 22 nõuetele, kõrvaldab tarnija selle muude sertifitseeritud emataimede ja sertifitseeritud materjali lähedusest. Kõrvaldatud emataimi või materjali võib kasutada CAC-materjalina tingimusel, et need vastavad 4. jaos kehtestatud nõuetele.
Kõnealuste pookealuste kõrvaldamise asemel võib tarnija võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada uuesti nende vastavus kõnealustele nõuetele.
Artikkel 21
Tervisenõuded
1. Sertifitseeritud emataim ja sertifitseeritud eliitmaterjal peab olema vaba I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Asjaomane sertifitseeritud emataim ja sertifitseeritud materjal peab olema ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli põhjal tunnistatud vabaks I lisa A osas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
I lisa B osas loetletud taimekahjustajatega saastunud sertifitseeritud emataimede või sertifitseeritud materjali protsentuaalne määr ei tohi ületada selles lisas sätestatud lubatud määra. Ruumides, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et asjaomane sertifitseeritud emataim ja sertifitseeritud materjal vastab kõnealustele määradele. Kõnealuse visuaalse kontrolli teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija asjaomase sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali puhul proovivõtmise ja testimise.
2. Sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali asjaomase perekonna ja liigi kõnealuse visuaalse kontrolli, proovivõtmise ja testimise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija kooskõlas IV lisaga.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõikega 1 ette nähtud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab vastutav ametiasutus asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
Vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija esitavad proovid laboritele, mida vastutav ametiasutus on ametlikult tunnustanud.
4. Lõiget 1 ei kohaldata sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali suhtes krüosäilitamise ajal.
Artikkel 22
Nõuded mullale
1. Sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali võib kasvatada ainult mullas, mis on vaba III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele. Kõnealuste viirustele peremeesorganismiks olevate taimekahjustajate puudumine tuleb kindlaks teha proovivõtmise ja testimisega.
Kõnealuse proovivõtmise teeb vastutav ametiasutus ja vajaduse korral tarnija.
Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha enne asjaomase sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali istutamist ning seda korratakse kasvatamise ajal, kui on kahtlus, et esineb esimeses lõigus osutatud taimekahjustajaid.
Kõnealune proovivõtmine ja testimine tuleb teha, võttes arvesse kliimatingimusi ja III lisas loetletud taimekahjustajate bioloogiat ning seda, kas kõnealused taimekahjustajad on asjaomase sertifitseeritud emataime ja sertifitseeritud materjali puhul kohased.
2. Proovivõtmist ja testimist ei tule teha, kui taimi, mis on III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajate peremeestaimed, ei ole kasvatatud tootmismullas vähemalt viis aastat ja kui puudub kahtlus, et kõnealuses mullas esineb asjaomaseid taimekahjustajaid.
Proovivõtmist ja testimist ei tehta, kui vastutav ametiasutus jõuab ametliku inspekteerimise põhjal järeldusele, et muld on vaba mis tahes III lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest, mis on peremeesorganismiks kõnealuse perekonna või liigi viirustele.
Sertifitseeritud viljapuude puhul ei ole proovivõtmist ja testimist vaja teha.
3. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud proovivõtmise ja testimise suhtes EPPO protokolle või muid rahvusvaheliselt tunnustatud protokolle. Kui kõnealuseid protokolle ei ole, kohaldab liikmesriik asjakohaseid siseriiklikke protokolle. Sellisel juhul teeb liikmesriik taotluse korral kõnealused protokollid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
4. JAGU
Nõuded CAC materjalile
Artikkel 23
Muud CAC-materjali kui sordita pookealuseid käsitlevad tingimused
1. Muud CAC-materjali kui sordita pookealuseid võib turustada ainult juhul, kui on kindlaks tehtud, et see vastab järgmistele tingimustele:
a)
see on paljundatud identifitseeritud materjaliallikast, mille tarnija on registreerinud;
b)
see vastab sordikirjeldusele artikli 25 kohaselt;
c)
see vastab artikli 26 tervisenõuetele;
d)
see vastab artikli 27 nõuetele, mis käsitlevad puuduste mitteesinemist.
2. Lõike 1 järgimiseks vajalikud meetmed võtab tarnija.
3. Kui CAC-materjal ei vasta enam lõikele 1, võtab tarnija ühe järgmistest meetmetest:
a)
kõrvaldab materjali muu CAC-materjali lähedusest; või
b)
võtab asjakohaseid meetmeid, et uuesti tagada kõnealuse materjali vastavus nendele nõuetele.
Artikkel 24
CAC-materjali käsitlevad tingimused sordita pookealuste puhul
1. Kui tegemist on sordita pookealustega, peab CAC-materjal vastama järgmistele nõuetele:
a)
see vastab oma liigi kirjeldusele;
b)
see vastab artikli 26 tervisenõuetele;
c)
see vastab artikli 27 nõuetele, mis käsitlevad puuduste mitteesinemist.
2. Lõike 1 nõuete järgimiseks vajalikud meetmed võtab tarnija.
3. Kui CAC-materjal ei vasta enam lõike 1 nõuetele, võtab tarnija ühe järgmistest meetmetest:
a)
kõrvaldab materjali muu CAC-materjali lähedusest; või
b)
võtab asjakohaseid meetmeid, et uuesti tagada kõnealuse materjali vastavus nendele nõuetele.
Artikkel 25
Sordikirjeldusele vastavuse kindlakstegemine
1. CAC-materjali vastavus oma sordi kirjeldusele tehakse kindlaks, vaadeldes sordi tunnuste ilmnemist. Kõnealune vaatlus peab põhinema ühel järgmistest elementidest:
a)
rakendusdirektiivis 2014/97/EL osutatud registreeritud sortide ametlik kirjeldus ja sordikaitse seadusega kaitstud sortide ametlik kirjeldus; või
b)
mis tahes liikmesriigis rakendusdirektiivis 2014/97/EL osutatud registreerimistaotlusega hõlmatud sordi taotlusele lisatud kirjeldus;
c)
sordikaitsetaotlusele lisatud kirjeldus;
d)
direktiivi 2008/90/EÜ artikli 7 lõike 2 punkti c alapunktis iii osutatud ametlikult tunnustatud sordikirjeldus.
2. CAC-materjali vastavust oma sordi kirjeldusele kontrollitakse korrapäraselt, vaadeldes asjaomases CAC-materjalis sordi tunnuste ilmnemist.
Artikkel 26
Tervisenõuded
1. CAC-materjal peab asjaomase perekonna ja liigi osas olema peaaegu vaba I ja II lisas loetletud taimekahjustajatest.
Asjaomane CAC-materjal peab olema tarnija poolt ruumis, põllul ja kasvualal tehtud visuaalse kontrolli põhjal tunnistatud peaaegu vabaks I lisas ja II lisas asjaomase perekonna või liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Kui kahtlustatakse kõnealuste taimekahjustajate esinemist, korraldab tarnija asjaomase CAC-materjali puhul proovivõtmise ja testimise.
2. CAC-materjali asjaomase perekonna ja liigi visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise teeb tarnija kooskõlas IV lisaga.
3. Lõiget 1 ei kohaldata CAC-materjali suhtes krüosäilitamise ajal.
4. Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele peab liikidesse Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf.kuuluv CAC-materjal vastama kõikidele järgmistele nõuetele:
a)
see tuleb toota identifitseeritud materjaliallikast, mis tuleb proovivõtmise ja testimise põhjal tunnistada vabaks II lisas asjaomase liigi korral loetletud taimekahjustajatest;
b)
see tuleb tunnistada visuaalse kontrollimise, proovivõtmise ja testimise põhjal pärast viimase kasvutsükli algust peaaegu vabaks II lisas asjaomase liigi korral loetletud taimekahjustajatest.
Artikkel 27
Puudusi käsitlevad nõuded
Visuaalse kontrolliga tuleb kindlaks teha, et CAC-materjalil puudused peaaegu puuduvad. Kahjustusi, värvimuutusi, armkudet või kuivamist peetakse puuduseks, kui need mõjutavad paljundusmaterjali kvaliteeti ja kasulikkust.
3. PEATÜKK
ERINÕUDED PALJUNDUSMATERJALI JA VILJAPUUDE TOOTMISE VÕI PALJUNDAMISEGA TEGELEVATELE TARNIJATELE
Artikkel 28
Tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava
Paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ajal tagavad liikmesriigid, et tarnijad kohaldavad vastavalt asjaomase perekonna või liigi vajadustele tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kindlakstegemise ja jälgimise kava. Kava peab sisaldama vähemalt järgmisi elemente:
a)
taimede asukoht ja arv;
b)
nende kasvatamise ajakava;
c)
paljundamistoimingud;
d)
pakendamis-, ladustamis- ja transporditoimingud.
Artikkel 29
Jälgimist käsitleva teabe säilitamine läbivaatamise jaoks
1. Liikmesriigid tagavad, et tarnijad peavad andmestikke direktiivi 2008/90/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud kriitiliste kohtade jälgimise kohta ja teevad need taotluse korral läbivaatamiseks kättesaadavaks.
2. Kõnealused andmestikud peavad olema kättesaadavad vähemalt kolm aastat alates asjaomase materjali tootmisest.
3. Liikmesriigid tagavad, et tarnijad peavad andmestikke põldude kontrollimise, proovide võtmise ja testimise kohta, kuni asjaomane paljundusmaterjal ja viljapuud on nende kontrolli all ja vähemalt kolm aastat pärast seda, kui kõnealune paljundusmaterjal ja viljapuud on kõrvaldatud või turustatud.
4. PEATÜKK
AMETLIK INSPEKTEERIMINE
Artikkel 30
Ametliku inspekteerimise üldnõuded
1. Ametlik inspekteerimine hõlmab visuaalset kontrollimist ja vajaduse korral proovivõtmist ja testimist.
2. Ametliku inspekteerimise ajal pöörab vastutav ametiasutus erilist tähelepanu järgmisele:
a)
tootmisprotsessi kriitiliste kohtade kontrollimiseks tarnija poolt rakendatavate meetodite kohasus ja tegelik kasutamine;
b)
tarnija personali üldine pädevus direktiivi 2008/90/EÜ artikli 6 lõikes 1 sätestatud toimingute tegemiseks.
3. Liikmesriigid tagavad, et vastutavad ametiasutused koostavad ja säilitavad kõikide nende poolt tehtud põldude kontrollimiste, proovide võtmiste ja testimiste kuupäevade ja tulemuste kohta andmestikke.
5. PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 31
Ülevõtmine
1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2017.
Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 32
Üleminekumeetmed
Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2022 lubada oma territooriumil turustada paljundusmaterjali ja viljapuid, mis on toodetud supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud emataimedest või CAC-materjalist, mis oli olemas enne 1. jaanuari 2017, ning mis on enne 31. detsembrit 2022 ametlikult sertifitseeritud või vastavad CAC-materjaliks kvalifitseerimise tingimustele. Kõnealuse paljundusmaterjali ja viljapuude turustamisel tuleb nende etiketil ja dokumendis viidata käesolevale artiklile.
Artikkel 33
Kehtetuks tunnistamine
Direktiivid 93/48/EMÜ ja 93/64/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 34
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 35
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 15. oktoober 2014