NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1275/2013
ze dne 6. prosince 2013,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální obsahy arsenu, kadmia, olova, dusitanů, hořčičného oleje těkavého a škodlivých botanických nečistot
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů určených ke krmení zvířat, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice.
(2)
Některé přípravky doplňkových krmiv na dlouhodobé podávání s vysokou koncentrací stopových prvků určené ke zvláštním účelům výživy nevyhnutelně obsahují množství arsenu, kadmia nebo olova, která překračují maximální obsahy stanovené pro tyto těžké kovy v doplňkových krmivech. Vyšší maximální obsahy těchto těžkých kovů v přípravcích na dlouhodobé podávání však nepředstavují riziko pro zdraví zvířat nebo lidí ani pro životní prostředí, neboť úroveň expozice zvířat uvedeným těžkým kovům při používání těchto specifických přípravků na dlouhodobé podávání je výrazně nižší než v případě ostatních doplňkových krmiv s obsahem stopových prvků. Je proto vhodné stanovit vyšší maximální obsahy uvedených těžkých kovů přípustné v takových přípravcích na dlouhodobé podávání s vysokými obsahy stopových prvků.
(3)
Byly předloženy údaje, z nichž vyplývá, že obsah arsenu v doplňkové látce uhličitan železnatý po změně místa výroby v určitých případech překračuje současný maximální obsah. V zájmu zajištění dodávek uhličitanu železnatého na evropský trh je vhodné maximální obsah arsenu v uhličitanu železnatém zvýšit. Toto zvýšení nebude mít nepříznivý dopad na zdraví zvířat a lidí ani na životní prostředí, neboť stanovený maximální obsah arsenu v doplňkových krmivech a kompletních krmivech zůstává beze změny.
(4)
Referenční laboratoř Evropské unie pro těžké kovy v potravinách a krmivech nedávno zjistila významný rozdíl mezi analytickými výsledky získanými použitím různých metod extrakce, které se v současnosti uplatňují ke stanovení olova v kaolinitu a v krmivech obsahujících kaolinit (2). Předtím při použití různých metod extrakce žádné významné rozdíly mezi obsahy těžkých kovů v minerálních krmivech zjištěny nebyly (3). Maximální obsahy těžkých kovů v krmivech se vztahují „k analytickému stanovení olova, přičemž extrakce se provádí vroucí kyselinou dusičnou (5 % w/w) po dobu 30 minut“. Proto je vhodné umožnit používání uvedené metody extrakce pro stanovení olova v kaolinitu.
(5)
Pokud jde o dusitany, v případě výrobků a vedlejších výrobků z cukrové řepy a cukrové třtiny a z výroby škrobu se v současnosti neuplatňuje žádný maximální obsah. S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků by totéž mělo platit pro výrobky a vedlejší výrobky z výroby alkoholických nápojů.
(6)
S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků je vhodné stanovit maximální obsah pro hořčičný olej těkavý v Camelina sativa a produktech z ní získaných na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(7)
Druhy Brassica byly uvedené mezi škodlivými botanickými nečistotami kvůli vysokému obsahu hořčičného oleje těkavého (vyjádřeného jako allylisothiokyanáty). Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) došel ve svém stanovisku ohledně glukosinolátů (allylisothiokyanáty) jakožto nežádoucích látek v krmivech (4) k závěru, že nepříznivé účinky na zvířata všeobecně souvisí s celkovým množstvím glukosinolátů v potravě. Při měření celkového množství glukosinolátů by se zjistily i nečistoty způsobené přítomností výrobků z Brassica juncea ssp., Brassica nigra a Brassica carinata. Je proto vhodné vypustit výrobky z těchto druhů, s výjimkou semen, z oddílu VI přílohy I o škodlivých botanických nečistotách a pro krmné suroviny získané z těchto druhů Brassica stanovit maximální obsah hořčičného oleje těkavého na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(8)
Je vhodné použít označení pro krmné suroviny, jak stanoví nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny (5).
(9)
Směrnice 2002/32/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. prosince 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1275/2013,
6. detsember 2013,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa arseeni, kaadmiumi, plii, nitritite, lenduva sinepiõli ja kahjulike botaaniliste lisandite osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ettenähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud.
(2)
Teatavad pikaajaliselt tarvitatavad eritoitmiseks ettenähtud täiendsööda valmistised, milles on suur mikroelementide sisaldus, sisaldavad paratamatult arseeni, kaadmiumi või pliid üle kõnealuste elementide kohta täiendsööda jaoks kehtestatud piirnormi. Kõnealuste raskmetallide suurem sisaldus pikaajaliselt tarvitatavates valmististes ei kujuta aga endast ohtu loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale, sest loomade kokkupuude raskmetallidega selliste pikaajaliselt tarvitatavate valmististe kaudu on tunduvalt väiksem kui muude mikroelemente sisaldavate täiendsöötade puhul. Seetõttu tuleks kehtestada kõnealuste raskmetallide kõrgemad piirnormid selliste pikaajaliselt tarvitatavate valmististe kohta, milles on suur mikroelementide sisaldus.
(3)
On andmeid, mis näitavad, et arseeni sisaldus söödalisandina kasutatavas raud(II)karbonaadis ületab tootmispiirkonna muutumise tõttu teatavatel juhtudel praegu kehtivat piirnormi. Et tagada raud(II)karbonaadi tarnete jätkumist Euroopa turul, tuleks tõsta arseeni piirnormi raud(II)karbonaadis. Selline piirnormi tõstmine ei avalda kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale, sest arseeni piirnorm täiendsöödas ja täissöödas jääb muutumatuks.
(4)
Hiljaaegu tegi ELi söödas ja toidus sisalduvate raskmetallide referentlabor kindlaks, et kaoliinsavis ja seda sisaldavas söödas plii määramiseks praegu kasutuses olevate eri ekstraheerimismeetoditega saadud analüüsitulemused erinevad märgatavalt (2). Varem ei ole täheldatud eri ekstraheerimismeetodite kasutamisel suuri erinevusi raskmetallide sisalduses mineraalsöödas (3). Raskmetallide piirnormid vastavad plii määramisele ekstraheerimisega 5-massiprotsendises lämmastikhappes 30 minuti jooksul keemistemperatuuril. Seega on asjakohane kasutada seda ekstraheerimismeetodit plii määramisel kaoliinsavis.
(5)
Nitritite suhtes ei kohaldata praegu piirnorme suhkruroost, suhkrupeedist ja tärklise tootmisest saadud toodete ja kõrvaltoodete puhul. Arvestades teaduse ja tehnika arengut, tuleks kohaldada sama alkohoolsete jookide tootmisest saadavate toodete ja kõrvaltoodete suhtes.
(6)
Arvestades teaduse ja tehnika arengut, on asjakohane kehtestada Camelina sativa’s ja sellest saadud toodetes leiduva lenduva sinepiõli kohta sama piirnorm kui rapsiseemne kookide jaoks.
(7)
Brassica liigid on ohtlike botaaniliste lisandite loetelus, sest nad sisaldavad palju lenduvat sinepiõli (väljendatud allüülisotiotsünaatidena). Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) tõdes oma arvamuses glükosinolaatide (allüülisotiotsüanaadid) kui soovimatute lisandite kohta loomasöödas, (4) et loomadel ilmnevad kahjulikud mõjud on üldiselt seotud glükosinolaatide kogusisaldusega loomade toidus. Kui määratakse glükosinolaatide kogusisaldust, tehakse kindlaks ka Brassica juncea ssp., Brassica nigra ja Brassica carinata toodetest pärit lisandid. Sellepärast on kohane jätta välja selliste liikide tooted, välja arvatud seemned, I lisa ohtlikke botaanilisi lisandeid käsitlevast VI jaotisest ning kehtestada kõnealustest Brassica liikidest saadud söödamaterjalides leiduva lenduva sinepiõli kohta sama piirnorm kui rapsiseemne kookide jaoks.
(8)
Asjakohane on kasutada söödamaterjalide nimetusi, mis on sätestatud komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määruses (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta (5).
(9)
Seepärast tuleks direktiivi 2002/32/EÜ vastavalt muuta.
(10)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 6. detsember 2013