PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/111
ze dne 26. ledna 2015,
kterým se zavádějí opatření ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví, že v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se vážného ohrožení zachování biologických mořských zdrojů lze přijmout naléhavá opatření. Komise může na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu za účelem zmírnění takového ohrožení přijmout naléhavá opatření v podobě okamžitě použitelných prováděcích aktů platných po dobu nejvýše šesti měsíců.
(2)
Podle vědeckého doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) je mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře (divizi ICES IVb a IVc a VIIa a VIId-h) postižen velmi rychlým úbytkem biomasy z důvodu snižující se míry regenerace a zvýšené míry úmrtnosti způsobené rybolovem. Biomasa reprodukující se populace se blíží k historicky vůbec nejnižší zaznamenané úrovni. Současná míra úmrtnosti způsobená rybolovem je téměř čtyřikrát vyšší, než je pro populaci udržitelné. ICES proto vyzývá k provedení opatření, jimiž by se v celém rozsahu populace podstatně snížila míra úmrtnosti způsobená rybolovem.
(3)
Spojené království dopisem ze dne 19. prosince 2014 Komisi požádalo, aby přijala opatření podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013, jejichž účelem je uzavřít oblast ICES VIIe pro pelagický rybolov mořčáka evropského od ledna do dubna 2015, a snížit tak tlak způsobený rybolovem v zájmu ochrany oblasti tření mořčáka evropského. Žádost byla předána Belgii, Francii, Irsku, Nizozemsku i poradním sborům pro severozápadní vody a pro Severní moře. Belgie, Francie a Nizozemsko zaslaly Komisi své připomínky.
(4)
Připomínky vznesené Francií se týkají použitelnosti článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013, ohrožení způsobeného rybolovnými činnostmi a postupem, dokazování vážného ohrožení a rizika diskriminace mezi jednotlivými druhy rybolovu. Belgie na žádost Spojeného království reagovala kladně. Nizozemsko navrhlo rozšířit opatření tak, aby se vztahovala na širší oblasti i jiné druhy rybolovu. S ohledem na oblast působnosti a postup podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 je třeba zdůraznit, že toto ustanovení není omezeno na konkrétní problematiku, a lze ho tedy použít na jakékoliv ohrožení bez ohledu na to, zda je způsobeno rybolovnými činnostmi, či jinými faktory, a lhůty stanovené daným článkem jsou opodstatněné naléhavou potřebou řešit vážné ohrožení. Důkazem vážného ohrožení mořčáka evropského v daném případě jsou níže uvedené vědecké poznatky.
(5)
Mořčák evropský se ve velkých koncentracích houfuje v konkrétních oblastech od prosince do dubna za účelem tření. Populace mořčáka evropského je na této reprodukční fázi závislá. V uvedeném období se v těchto oblastech tření provádí cílený rybolov, který významně přispívá k celkové míře úmrtnosti populace způsobené rybolovem, a zejména ke snižování počtu dospělých ryb, které se mohou úspěšně reprodukovat. Statistiky odlovu potvrzují, že v důsledku takové rybolovné praxe jsou loveny hlavně dospělé ryby, které se tak již nemohou podílet na reprodukci populace.
(6)
Podle vědeckého posouzení vypracovaného subjekty ICES a VTHVR se komerční rybolov prováděný pelagickými vlečnými sítěmi z více než 25 % podílí na míře úmrtnosti způsobené rybolovem.
(7)
Vážné ohrožení pro zachování biologických mořských zdrojů vyplývá z rizika závažného poškození reprodukční kapacity populace v důsledku prudkého poklesu biomasy reprodukující se populace v kombinaci s očekáváním, že pokračující cílený rybolov může způsobit neudržitelné škody reprodukující se populace. Komise se domnívá,že se jedná o závažné, naléhavé a řádně odůvodněné případy, protože 1) začalo období tření a 2) stejně tak byl zahájen rybolov reprodukující se populace. Vědecké poznatky podporují podniknutí okamžitých potřebných kroků během probíhajícího období tření mořčáka evropského, a sice přijetím opatření, která budou platit okamžitě a zůstanou v platnosti až do 30. dubna 2015.
(8)
Je proto naléhavé přijmout opatření, jejichž účelem je zakázat cílený rybolov mořčáka evropského pelagickými vlečnými sítěmi během vysoce citlivého období tření od ledna až do 30. dubna 2015. Další prodlení při poskytnutí ochrany populaci by značně snížilo či odstranilo účelnost naléhavých opatření. V zájmu posílení účelnosti těchto opatření by hospodářským subjektům mělo být nařízeno, aby nepřijímaly překládky a vykládky mořčáka evropského uloveného v období platnosti tohoto nařízení.
(9)
V zájmu poskytnutí účinné ochrany v oblastech tření, jejichž poloha je značně proměnlivá, by se naléhavá opatření měla vztahovat na celou oblast, v níž se populace vyskytuje, tj. na Keltské moře, Lamanšský průliv, Irské moře a jižní části Severního moře (divizi ICES IVb a IVc a VIIa a VIId-h), a zahrnovat rybolov pelagickou vlečenou sítí. Vedle toho se zahrnují i oblasti ICES VIIj a VIIk, aby se zabránilo přemístění rybolovné činnosti, jelikož výskyt populace není plně určen.
(10)
Alternativní opatření navržená Francií by neměla stejný účinek jako opatření stanovená tímto nařízením, protože jejich účelnost je nejistá. Kromě toho je možné, že v zájmu další ochrany populace mořčáka evropského bude později zapotřebí přijmout další opatření v souvislosti s dopadem jiných druhů rybolovu.
(11)
Francie poskytla informace prokazující, že plavidla používající pelagická zařízení o velikosti ok mezi 32 a 69 mm se nezaměřují na mořčáka evropského a že jakýkoliv vedlejší úlovek těchto plavidel má na populaci minimální dopad.
(12)
Situace u populace mořčáka evropského v daných oblastech splňuje všechna kritéria závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případů vážného ohrožení zachování této populace, a Komise může tedy v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 přijmout z vlastního podnětu opatření uvedená v tomto nařízení, která překračují rámec žádosti Spojeného království.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením budou předložena k vyjádření stanoviska Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví naléhavá opatření pro populaci mořčáka evropského v oblastech ICES IVb, IVc, VIIa a VIId-k za účelem zmírnění bezprostřední a závažné škody pro danou populaci.
Článek 2
Opatření
V době platnosti tohoto nařízení se zakazuje rybolov mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v oblastech ICES IVb, IVc, VIIa a VIId-k za použití pelagických vlečných sítí (označovaných jako OTM - pelagické vlečné sítě s rozpěrnými deskami a PTM - pelagické párové vlečné sítě) s oky kapsy o velikosti 70 mm či více.
Plavidlům používajícím takové vybavení se rovněž zakazuje uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat mořčáka evropského odloveného v uvedené oblasti v období platnosti nařízení.
Členské státy podají Komisi zprávu o úlovcích mořčáka evropského pelagickým vybavením (OTM nebo PTM) vždy 14 dnů po skončení každého měsíce.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 30. dubna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/111,
26. jaanuar 2015,
millega kehtestatakse meetmed, et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varude säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 12 on sätestatud, et nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava ohuga, võib võtta erakorralisi meetmeid. Komisjon võib liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel võtta vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid maksimaalselt kuuekuuliseks ajavahemikuks, et seda ohtu vähendada.
(2)
Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena (Dicentrarchus labrax) biomass Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi püügipiirkonnad IVb,c ja VIIa, d-h) järsult vähenenud väheneva juurdekasvu ja suureneva kalastussuremuse tõttu. Kudekarja biomass on lähenemas madalaimale ajalooliselt täheldatud tasemele. Praegune kalastussuremus on peaaegu neli korda suurem, kui varud suudavad vastu pidada. Seega soovitab ICES rakendada meetmeid, et märkimisväärselt vähendada kalastussuremust kalavaru kogu ulatuses.
(3)
Ühendkuningriik taotles 19. detsembri 2014. aasta kirjaga, et komisjon peaks võtma meetmeid määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaselt, et sulgeda ICESi püügipiirkond VIIe huntahvena pelaagilise püügi suhtes ajavahemikul jaanuar-aprill 2015, et vähendada püügisurvet huntahvena kudekogumite kaitseks. Taotlusest teatati Belgiale, Prantsusmaale, Iirimaale ja Madalmaadele ning nii loodepiirkonna vete kui ka Põhjamere nõuandekomisjonile. Belgia, Prantsusmaa ja Madalmaad on esitanud komisjonile oma märkused.
(4)
Prantsusmaa märkused on seotud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaldatavusega, püügitegevusest tulenevate ohtude ja menetlusega, tõsise ohu tõendamisega ning erinevate püügiviiside võimaliku diskrimineerimisega. Belgia reageeris positiivselt Ühendkuningriigi taotlusele. Madalmaad tegid ettepaneku meetmete laiendamiseks, et hõlmata suuremaid piirkondi ja muud kalapüüki. Seoses määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohase reguleerimisala ja menetlusega tuleb märkida, et see säte ei ole piiratud ühegi põhjusega ja seega võib seda kohaldada igasuguse ohu korral, mis on tingitud kalapüügist või muudest põhjustest, ja kõnealuse artikliga ettenähtud tähtajad on põhjendatud kiireloomulise vajadusega tegeleda tõsise ohuga. Tõendid selle kohta, et huntahvenat ähvardab praegusel juhul oht, põhinevad teaduslikel alustel, nagu on sätestatud allpool.
(5)
Huntahven tuleb detsembrist kuni aprillini teatavatesse piirkondadesse kudema. Huntahvena varud sõltuvad sellest sigimisfaasist. Kõnealusel ajavahemikul toimub kudekogumite sihtpüük, mis oluliselt mõjutab varude üldist kalastussuremust ja eelkõige nende täiskasvanud kalade arvukust, kes võiksid edukalt paljuneda. Püügistatistika kinnitab, et sellise püügiviisiga tõmmatakse välja peamiselt täiskasvanud kalad, kes ei saa seetõttu aidata kaasa kalavarude taastootmisele.
(6)
Vastavalt ICESi ja STECFi teaduslikule hinnangule vastutab kutseline kalapüük pelaagiliste traalidega rohkem kui 25 % kalastussuremuse eest.
(7)
Tõsine oht mere bioloogiliste ressursside kaitsele tuleneb kalavarude paljunemisvõimele tehtavast suurest kahjust, sest kudekarja biomass on järsult langenud, koos eeldusega, et jätkuv sihtpüük võib põhjustada kudekarjale pöördumatut kahju. Komisjon leiab, et nõuetekohaselt põhjendatud tungiv kiireloomulisus on olemas, sest 1) kudemisaeg on alanud ja 2) kõnealuste kudekarjade püüki on samuti alustatud. Teaduslikud tõendid toetavad kiiret tegutsemist huntahvena käimasoleval kudemisajal, võttes meetmeid, mida kohaldatakse viivitamata ja mis kehtivad kuni 30. aprillini 2015.
(8)
Seetõttu on hädavajalik võtta meetmeid, et keelata huntahvena sihtpüük pelaagiliste traalidega väga tundlikul kudemisajal jaanuarist kuni 30. aprillini 2015. Edasised viivitused varude kaitsmisel võivad märkimisväärselt vähendada erakorraliste meetmete tõhusust või selle sootuks kõrvaldada. Meetmete tõhususe tugevdamiseks kutsutakse ka ettevõtjaid üles mitte teostama käesoleva määruse kohaldamise ajal püütud huntahvena lossimist ja ümberlaadimist.
(9)
Selleks et tõhusalt kaitsta kudemispiirkondi, mille asupaigad on väga erinevad, peaksid erakorralised meetmed katma kogu kalavarude levikuala, st Keldi mere, La Manche'i väina, Iiri mere ja Põhjamere lõunaosa (ICESi püügipiirkonnad IVb,c ning VIIa, d-h) ja hõlmama püüki pelaagilise traaliga. Lisaks on hõlmatud ICESi piirkonnad VIIj,k, et vältida püügitegevuse ümberpaiknemist, sest varude jagunemine ei ole täielikult kindlaks määratud.
(10)
Prantsusmaa pakutud alternatiivsed meetmed ei võimaldaks saavutada sama tulemust kui käesolevas määruses sätestatud meetmed, sest nende tõhusus on teadmata. Selleks et huntahvena varusid veelgi paremini kaitsta, võib hilisemas etapis võtta täiendavaid meetmeid seoses teiste püügiviiside mõjuga.
(11)
Prantsusmaa on esitanud teabe, mis tõendab, et pelaagilise püügi laevad, mis kasutavad püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vahemikus 32-69 mm, ei soovi püüda huntahvenat ning selliste laevade kaaspüügi mõju on minimaalne.
(12)
Huntahvenavarude olukord määrusega hõlmatavates piirkondades vastab kõigile nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse kriteeriumidele, mis on seotud tõsise ohuga kõnealuste varude säilimisele, ja komisjon võib seega vastu võtta käesolevas määruses sisalduvad meetmed määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaselt omal algatusel ja Ühendkuningriigi taotlusel.
(13)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed saadetakse kalanduse ja vesiviljeluse komiteele arvamuse avaldamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse erakorralised meetmed seoses huntahvena varudega ICESi püügipiirkondades IVb,c, VIIa,d-k, et leevendada otsest ja tõsist kahju kalavarudele.
Artikkel 2
Meetmed
Käesoleva määruse kohaldamise ajal on keelatud püüda huntahvenat (Dicentrarchus labrax) ICESi püügipiirkondades IVb,c, VIIa,d-k pelaagiliste traalidega (traallaudadega põhjatraalid ja paarispüügi traalid), mille võrgusilma suurus on 70 mm või suurem.
Selliseid püügivahendeid kasutavatel laevadel on samuti keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida käesoleva määruse kohaldamise ajal samades piirkondades püütud huntahvenat.
Liikmesriigid teatavad huntahvena püügist pelaagiliste vahenditega (traallaudadega põhjatraalid või paarispüügi traalid) komisjonile 14 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse kuni 30. aprillini 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. jaanuar 2015