NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/523
ze dne 25. března 2015,
kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a (EU) 2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EU) 2015/104 (1) neobsahuje omezení rybolovných práv pro populaci mořčáka obecného (Dicentrarchus labrax) v severovýchodním Atlantiku.
(2)
V červnu roku 2014 vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké doporučení týkající se populace mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku a potvrdila, že se její velikost od roku 2012 prudce zmenšuje. Kromě toho Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství zhodnotil zavedená vnitrostátní opatření na ochranu mořčáka evropského a obecně dospěl k závěru, že jsou neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá. Míra úmrtnosti mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku způsobená rybolovem dosahuje v současnosti čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu.
(3)
Komise na základě článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) přijala prováděcí nařízení (EU) 2015/111 (3) ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře.
K úmrtnosti této populace způsobené rybolovem významně přispívá také rekreační rybolov. Je proto vhodné stanovit rybolovná práva pro tuto populaci ve formě denního limitu pro počet kusů, které si mohou rekreační rybáři ponechat. Rekreační rybolov má několik forem, například rybolov z rekreačního plavidla nebo rybolov na pobřeží.
(4)
Aby se předešlo výkladovým obtížím, je třeba čl. 7 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2015/104 formulovat obdobně znění článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(5)
Omezení odlovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV byla v příloze IA nařízení (EU) 2015/104 stanovena na nulovou hodnotu, dokud nebude vydáno doporučení ICES. Doporučení ICES pro tuto populaci je k dispozici od 23. února 2015, a nyní je tak možno pro smačky rodu Ammodytes stanovit celkový přípustný odlov (dále jen „TAC“) pro sedm oblastí řízení, aby nedocházelo k lokálnímu vyčerpání populace.
(6)
Je vhodné stanovit jistou flexibilitu mezi oblastmi pro pakambaly, které tvoří touž biologickou populaci, pro všechny členské státy s kvótou v relevantních oblastech.
(7)
Nařízení (EU) 2015/104 obsahuje chybu ohledně TAC a kvóty pro krevetu severní v oblasti Severního moře, kde by mělo být přijato zachování úrovně TAC z roku 2014. Příloha IA nařízení (EU) 2015/104 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(8)
Pro některé populace jsou rybolovná práva a podmínky přístupu k rybolovným zdrojům pro plavidla ve vodách pobřežního státu stanovena každý rok na základě konzultací o rybolovu mezi příslušnými pobřežními státy. Jelikož nebylo dosaženo dohody o sdílení kvóty pro atlantsko-skandinávského sledě obecného pro rok 2015, je vhodné stanovit autonomní kvótu na základě podílu Unie pro tuto populaci v posledních letech. Příloha IB nařízení (EU) 2015/104 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(9)
Na svém třetím výročním zasedání v roce 2015 určila Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) rybolovná práva sestávající z TAC pro kranase Murphyho. Toto opatření by mělo být provedeno v právu Unie.
(10)
Poznámka pod čarou v příloze III nařízení (EU) 2015/104 chybně odkazovala na zastaralou dohodu, a měla by být proto opravena.
(11)
S cílem správně odrážet stávající rozdělení zařízení mezi francouzské a španělské rybářské loďstvo zabývající se odlovem tuňáka obecného v roce 2015 je nutné změnit přílohu IV nařízení (EU) 2015/104, která stanoví omezení rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného.
(12)
Je třeba opravit chybu v tabulce TAC pro makrelu obecnou (Scomber scombrus) v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe, vodách Unie a mezinárodních vodách oblasti Vb, jakož i mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV (MAC/2CX14-).
(13)
Vědecké doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství ze dne 2. března 2015 uvádí, že v souladu se zásadou předběžné opatrnost lze přidělit malou kvótu pro vedlejší úlovky rejnoka vlnitého (Raia undulata) v oblastech ICES VIa, VIb, VIIa-c, VIId, VIIe-k, VIII a IX. Příloha IA nařízení Rady (EU) 2015/104 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(14)
Vzhledem k tomu, že v souladu s postupem stanoveným v dohodě o vztazích v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy uskutečnila Unie konzultace týkající se vzájemných ujednání s Faerskými ostrovy ohledně rybolovných práv pro atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresku modravou pro rok 2015, je vhodné určit pro tyto populace rybolovná práva.
(15)
Nařízení (EU) 2015/104 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(16)
Podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (4), pokud je více než 75 % preventivního TAC vyčerpáno do 31. října roku, na který se TAC vztahuje, může každý členský stát, který má k dispozici kvótu na danou populaci, požádat o zvýšení TAC. Komise obdržela žádost o 10 % zvýšení TAC pro rok 2014 pro rejnokovité v Severním moři. Podpůrné biologické údaje připojené k žádosti byly ověřeny a potvrzeny odborníky Společného výzkumného střediska Komise.
(17)
Nařízení (EU) č. 43/2014 (5) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(18)
Omezení odlovu stanovená v nařízení (EU) 2015/104 se použijí ode dne 1. ledna 2015. Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení odlovu by se proto měla rovněž použít od uvedeného data. Touto zpětnou působností nebude dotčena zásada právní jistoty a ochrany legitimního očekávání, neboť dotčená rybolovná práva dosud nebyla vyčerpána. Nové omezení odlovů pro mořčáka evropského by se však mělo používat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Vzhledem k tomu, že změna omezení odlovu má vliv na hospodářské činnosti a plánování rybářské sezony pro plavidla Unie, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost neprodleně po vyhlášení. Z důvodů uvedených v 16. bodě odůvodnění by se ustanovení o větších rybolovných právech pro rejnokovité v Severním moři měla použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) 2015/104 se mění takto:
1)
Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla Unie;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách Unie.
2. Pro účely článku 11a se toto nařízení vztahuje rovněž na rekreační rybolov.“
2)
V článku 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„m)
‚rekreačním rybolovem‘ neobchodní rybolovné činnosti využívající mořské živé vodní zdroje například pro rekreační, turistické nebo sportovní účely.“
3)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Na úlovky druhů podléhajících omezením odlovů, které byly uloveny při rybolovu uvedeném v čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013, se vztahuje povinnost vykládky stanovená v článku 15 uvedeného nařízení (dále jen ‚povinnost vykládky‘).
2. Ryby podléhající omezením odlovů, které byly uloveny při rybolovu nepodléhajícím povinnosti vykládky, se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud:
a)
úlovky byly uloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není vyčerpána, nebo
b)
úlovky představují tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
3. V příloze I jsou pro účely výjimky z povinnosti započítat úlovky do příslušných kvót stanovených v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 uvedeny populace necílových druhů nacházejících se v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 uvedeného nařízení.“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Rekreační rybolov mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku
Při rekreačním rybolovu v divizích ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj a VIIk si lze ponechat nejvýše tři jedince mořčáka evropského na osobu a den.“
5)
Příloha I nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
6)
Příloha IA nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
7)
Příloha IB nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
8)
Znění přílohy IJ nařízení (EU) 2015/104 se nahrazuje zněním přílohy V tohoto nařízení.
9)
Příloha III nařízení (EU) 2015/104 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze VI tohoto nařízení.
10)
Příloha IV nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
11)
Příloha VIII nařízení (EU) 2015/104 se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 2
Příloha IA nařízení (EU) č. 43/2014 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodů 3, 6, 7, 8, 9, 10 a 11 se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Článek 2 se použije od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. března 2015.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/523,
25. märts 2015,
millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2014 ja (EL) 2015/104 seoses teatavate kalapüügivõimalustega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu määrus (EL) 2015/104 (1) ei sisalda Atlandi ookeani kirdeosa huntahvena (Dicentrarchus labrax) varu püügivõimaluste piiranguid.
(2)
2014. aasta juunis avaldas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusliku nõuande Atlandi ookeani kirdeosa huntahvenavaru kohta, mis on alates 2012. aastast kiiresti vähenenud. Lisaks sellele on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnanud huntahvena kaitstust kohaldatavate riiklike meetmetega ja leidnud, et need on üldiselt ebatõhusad. Huntahven on aeglaselt kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik. Huntahvena kalastussuremus Atlandi ookeani kirdeosas ületab neljakordselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) taseme.
(3)
Komisjon on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artiklil 12 põhineva rakendusmääruse (EL) 2015/111, (3) et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varu säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas.
Harrastuspüügi osakaal kõnealuse varu kalastussuremuses on märkimisväärne. Seepärast on asjakohane kehtestada püügivõimalused päevanormina, mitu kala tohib harrastuskalastaja endale jätta. Harrastuspüük võib toimuda eri viisil, näiteks püük harrastuspüügilaevalt või kaldalt.
(4)
Tõlgendusprobleemide ärahoidmiseks tuleks määruse (EL) 2015/104 artikli 7 lõiked 1 ja 2 sõnastada selliselt, et need vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 sõnastusele.
(5)
Määruse (EL) 2015/104 IA lisas kehtestati tobiapüügi piirnorm ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes nulltasemel seniks, kuni saadakse nõuanded ICESilt. ICESi nõuanne kõnealuse kalavaru kohta avaldati 23. veebruaril 2015 ning nüüd on võimalik kehtestada tobia lubatud kogupüük (TAC) kõnealuses piirkonnas, mis on jagatud seitsmeks majanduspiirkonnaks, et ära hoida kohalikku varu kahjustamist.
(6)
Asjakohane on lubada teatavat piirkondadevahelist paindlikkust seoses megrimitega, mis kujutab endast sama bioloogilist varu kõikidele liikmesriikidele, kellel on kvoot asjaomases piirkonnas.
(7)
Määruses (EL) 2015/104 on viga Põhjamere hariliku süvameregarneeli TACis ja kvoodis, kus oleks pidanud olema 2014. aasta TACi säilitamine. Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/104 IA lisa vastavalt muuta.
(8)
Mõnede varude osas kehtestatakse laevade kalapüügivõimalused ja kalavarudele juurdepääsu tingimused rannikuäärse riigi vetes igal aastal, võttes arvesse asjaomaste rannikuäärsete riikide vahelisi kalandusläbirääkimisi. Kuna 2015. aasta jaoks ei saavutatud Atlandi-Skandinaavia heeringa kvootide jagamise kokkulepet, on asjakohane määrata kindlaks autonoomne kvoot, mille aluseks on liidu osa nende varude püügis. Seepärast tuleks nõukogu määruse (EL) 2015/104 IB lisa vastavalt muuta.
(9)
Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO) kehtestas 2015. aastal toimunud kolmandal aastakoosolekul kalapüügivõimalused, mis hõlmasid tšiili stauriidi lubatud kogupüüki (TAC). Seda meedet tuleks rakendada liidu õiguses.
(10)
Määruse (EL) 2015/104 III lisa joonealuses märkuses viidati vääralt vananenud kokkuleppele ja seda tuleks seetõttu parandada.
(11)
Selleks, et kajastada õigesti Prantsusmaa ja Hispaania 2015. aasta hariliku tuuni püügi laevastiku praegust püügivahendite jaotust, on vaja muuta määruse (EL) 2015/104 IV lisa, milles sätestatakse hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise piirangud.
(12)
Tuleb parandada lubatud kogupüügi tabelis olev viga, mis puudutab makrelli (Scomber scombrus) VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (MAC/2CX14-).
(13)
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt 2. märtsil 2015 saadud teadusliku nõuande kohaselt võib ennetavalt lubada musterrai (Raia undulata) väikeseid kaaspüügikvoote ICESi püügipiirkondades VIa, VIb, VIIa-c, VIId, VIIe-k, VIII ja IX. Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/104 IA lisa vastavalt muuta.
(14)
Arvestades, et vastavalt Fääri saartega kalandussuhteid käsitlevas kokkuleppes sätestatud korrale on liit pidanud Fääri saartega vastastikuse korra üle täiendavaid konsultatsioone Atlandi-Skandinaavia heeringa ja põhjaputassuu 2015. aasta püügivõimaluste kohta, on seetõttu asjakohane määrata kindlaks kõnealuste varude püügivõimalused.
(15)
Määrust (EL) 2015/104 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(16)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 (4) artikli 3 lõikele 1 võib juhul, kui üle 75 % ennetuslikust TACist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, liikmesriik, kellel on niisuguste kalavarude kvoot, taotleda selle lubatud kogupüügi suurendamist. Komisjon on saanud taotluse suurendada 10 % võrra Põhjamere raide 2014. aasta TACi. Taotlusega koos esitatud toetavaid bioloogilisi andmeid kontrollisid ja kinnitasid komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse eksperdid.
(17)
Nõukogu määruse (EL) nr 43/2014 (5) IA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(18)
Määruses (EL) 2015/104 sätestatud püügi piirnormid kehtivad alates 1. jaanuarist 2015. Käesoleva määruse sätted püügi piirnormide kohta peaksid seepärast samuti kehtima alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Uus huntahvena püügi piirang peaks aga kehtima alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Kuna püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata päeval pärast selle avaldamist. Põhjamere raide suuremad püügivõimalused peaksid põhjenduses 16 toodud põhjustel kehtima alates 1. jaanuarist 2014,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) 2015/104 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:
a)
liidu laevad;
b)
liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.
2. Artikli 11a kohaldamisel kehtib käesolev määrus ka harrastuspüügi suhtes.”
2)
Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:
„m) „harrastuspüük”- mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil.”
3)
Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
1. Lossimiskohustus kehtib selliste liikide saagi suhtes, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja mis on püütud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a kindlaks määratud püügi käigus, nagu on sätestatud nimetatud määruse artiklis 15 („lossimiskohustus”).
2. Lossimiskohustuseta püügi käigus püütud kala, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, võib pardal hoida või lossida ainult järgmistel juhtudel:
a)
saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või
b)
saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.
3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud sihtliiki mittekuuluva liigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on määratletud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.”
4)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 11a
Huntahvena harrastuspüük Atlandi ookeani kirdeosas
ICESi IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas toimuva harrastuspüügi käigus tohib üks inimene jätta endale kuni kolm huntahvenat päevas.”
5)
Määruse (EL) 2015/104 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
6)
Määruse (EL) 2015/104 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.
7)
Määruse (EL) 2015/104 IB lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.
8)
Määruse (EL) 2015/104 IJ lisa asendatakse käesoleva määruse V lisaga.
9)
Määruse (EL) 2015/104 III lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga.
10)
Määruse (EL) 2015/104 IV lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisaga.
11)
Määruse (EL) 2015/104 VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisale.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 43/2014 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 1 punkte 3, 6, 7, 8, 9, 10, ja 11 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. märts 2015