PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 569/2014
ze dne 23. května 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1389/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
V říjnu 2005 Rada uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové (dále jen „TCCA“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“). Sazba antidumpingového cla se pohybovala v rozmezí od 7,3 % do 42,6 %.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 855/2010 (3) Rada změnila původní nařízení a snížila sazbu antidumpingového cla pro jednoho vyvážejícího výrobce na 3,2 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 (4) konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 3,2 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % na dovoz TCCA pocházející z ČLR.
B. SOUČASNÝ POSTUP
1. Žádost o přezkum
(4)
Dne 3. května 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost byla podána společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), která je vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(5)
Žadatel tvrdil, že v období původního šetření, tj. v rozmezí od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“), do Unie TCCA nevyvážel.
(6)
Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců TCCA, kteří podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.
(7)
Žadatel rovněž tvrdil, že začal TCCA do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření.
2. Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(8)
Komise přezkoumala důkazy prima facie, které žadatel předložil, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (EU) č. 809/2013 (5) přezkum prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 týkající se žadatele.
(9)
Podle nařízení (EU) č. 809/2013 bylo antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011 zrušeno, pokud jde o dovoz TCCA vyrobené a prodávané žadatelem na vývoz do Unie. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.
3. Dotčený výrobek
(10)
Výrobek dotčený současným přezkumem je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení, tj. kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty, rovněž uváděná pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „TCCA“).
(11)
TCCA je chemický výrobek používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chlóru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
4. Dotčené strany
(12)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele, výrobní odvětví Unie a zástupce země vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(13)
S cílem získat informace, které pro toto šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a dotazník a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpověď. Komise vyvinula snahu ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingového rozpětí. V provozovnách žadatele v ČLR se uskutečnila inspekce na místě.
5. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. srpna 2012 do 31. července 2013 (dále jen „období šetření'“).
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Uznání za „nového vývozce“
(15)
Šetření potvrdilo, že žadatel dotčený výrobek během období původního šetření nevyvážel a že ho do Unie začal vyvážet až po tomto období.
(16)
Co se týče ostatních podmínek pro uznání statusu nového vývozce, žadatel prokázal, že nemá žádné vazby, přímé ani nepřímé, na žádného z čínských vyvážejících výrobců, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku.
(17)
Je tudíž potvrzeno, že by uvedený žadatel měl být považován za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro něj být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2. Dumping
Zacházení jako v tržním hospodářství (MET)
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch vyvážejících výrobců, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství.
(19)
Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se odvíjejí od tržních hodnot,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používané ve všech oblastech,
-
neprojevují se žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Šetřením bylo zjištěno, že účetní záznamy žadatele nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že tedy účetní postupy společnosti nesplňují požadavky druhého kritéria. Konkrétně žadatel ve svých účetních záznamech nezmiňuje provádění systému motivací pro manažery podle mezinárodních účetních standardů.
(21)
V důsledku toho rozvaha věrně neodpovídala finanční pozici společnosti; výkaz zisků a ztrát a výkaz peněžních toků byly zatíženy neodůvodněnými finančními náklady.
(22)
Z těchto důvodů žadateli nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(23)
Žadatel i ostatní zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k uvedeným zjištěním.
(24)
Žadatel poukázal na to, že by systém motivací měl být zaúčtován v roce 2013, že nemá žádnou spojitost s rozvahou za rok 2012 a že v roce 2012 povaha systému ještě nebyla stanovena. Podle žadatele by stanovení povahy mělo proběhnout v souladu s doporučeními, jež vysloví auditoři v průběhu auditu finančních účtů za rok 2013; mohlo by se jednat o odměnu, úrok z úvěru či jiný příspěvek.
(25)
Systém byl smluvně sjednán mezi společností a managementem v roce 2012. Auditované účty za rok 2012, a dokonce ani poznámky k finančním účtům, o něm však neobsahovaly žádnou zmínku. V účetním období za rok 2013 až do doby šetření (listopad 2013) účetní záznam, který by se vztahoval k systému motivací, rovněž chybí.
(26)
Toto nezaúčtování je závažné. Úhrn vykázaných pasiv v předvaze na konci období šetření, tj. k 31. červenci 2013, byl značně nižší než ve skutečnosti, neboť celková částka úvěru, jež byl přislíben manažery, by objem pasiv navýšila o 14 %. Výkaz zisků a ztrát za rok 2013 bude kromě toho zahrnovat finanční náklady, které postrádají jakýkoli právní základ, jelikož v roce 2013 byly skutečně vyplaceny úroky, přestože nejsou zaznamenány žádné přijímané peněžní toky v souvislosti se systémem motivací. V důsledku tak budou finanční náklady za rok 2013 devětkrát vyšší než náklady vykázané za rok 2012. Finanční informace poskytnuté v účetních podkladech proto spolehlivě a věrohodně neodpovídají finanční situaci společnosti.
(27)
Rovněž je třeba poznamenat, že není možné, aby se povaha systému a jeho zaúčtování odvíjely od hodnocení auditora a že zaúčtování systému by správně mělo proběhnout včas a nikoliv zpětně. Neschopnost přesně vykázat finanční situaci a toky spojené se systémem nelze považovat za praxi v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(28)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise žadatel znovu podal žádost o zacházení jako v tržním hospodářství, aniž by však předložil nové argumenty. Zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se proto potvrzují.
Běžná hodnota
(29)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, v zemích v procesu transformace běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(30)
Jak uvádí nařízení (EU) č. 809/2013, zamýšlela Komise použít Japonsko jako srovnatelnou zemi, pomocí které stanoví běžnou hodnotu pro žadatele v případě, že žadateli nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stejně jako tomu bylo v průběhu šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením.
(31)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby vyjádřily své připomínky ke vhodnosti Japonska jako srovnatelné země; dané země se nevyjádřily. Komise také kontaktovala výrobce ve Spojených státech amerických, žádný z nich však neprojevil zájem o spolupráci. Japonsko se tedy považuje za vhodnou srovnatelnou zemi. Jeden japonský výrobce se spoluprací souhlasil a poskytl vyžádané informace.
(32)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl domácí prodej TCCA japonského výrobce nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu žadatelova prodeje na vývoz do Unie.
(33)
Následně Komise zkoumala, zda existují typy TCCA prodávané japonským spolupracujícím výrobcem na domácím trhu dostatečně srovnatelné s typy prodávanými žadatelem na vývoz do Unie. Komise určila typy TCCA shodné nebo přímo srovnatelné s typem prodávaným žadatelem na vývoz do Unie. Rovněž bylo zjištěno, že tyto typy byly japonskou společností prodávány na ziskové úrovni a v běžném obchodním styku a že domácí prodejní ceny bylo možné použít k určení běžné hodnoty.
(34)
Běžná hodnota tak spočívala na váženém průměru skutečné ceny na domácím trhu těch typů TCCA výrobků, jež byly považovány za srovnatelné.
Vývozní cena
(35)
Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl přímo vyvážen nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.
Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Z tohoto důvodu byly od čínských vývozních cen a od prodejních cen japonského spolupracujícího výrobce na domácím trhu odečteny přepravní náklady a náklady na balení.
Dumpingové rozpětí
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(38)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí pro žadatele, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie, činí 32,8 %.
D. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(39)
S ohledem na výsledky šetření a v souladu s pravidlem nižšího cla se dospělo k závěru, že by konečné antidumpingové opatření pro žadatele mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, které je v tomto případě nižší než rozpětí újmy v původním případě.
E. CELNÍ EVIDENCE
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo vztahující se na žadatele vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013.
F. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(41)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit změněné konečné antidumpingové clo na dovoz TCCA od žadatele a vybrat toto clo zpětně z dovozu, který byl evidován. Připomínky od žadatele byly obdrženy, avšak jak je vysvětleno výše, tyto připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(42)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy skončí platnost opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 1389/2011.
G. STANOVISKO VÝBORU
(43)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011 se do tabulky vkládá nový řádek, který zní:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
„Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998“
2. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011, uplatnění individuálního cla je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze uvedeného nařízení, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se sazba antidumpingového cla platná pro „všechny ostatní společnosti“ uvedená v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1389/2011.
Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (EU) č. 809/2013. Jelikož byl tento dovoz evidován, nepodléhá podmínce předložení obchodní faktury.
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky vyráběného a prodávaného na vývoz do Unie společností Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. května 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 569/2014,
23. mai 2014,
millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1389/2011 ja kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
A. KEHTIVAD MEETMED
(1)
2005. aasta oktoobris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1631/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Tollimaksu määrad ulatusid 7,3 % kuni 42,6 %.
(2)
Rakendusmäärusega (EL) nr 855/2010 (3) muutis nõukogu esialgset määrust ja alandas dumpinguvastase tollimaksumäära ühe eksportiva tootja jaoks 3,2 %.
(3)
Pärast aegumise läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 (4) Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed, mis koosnesid individuaalsest tollimaksust alates 3,2 % kuni 40,5 % ja jääktollimaksust 42,6 %.
B. PRAEGUNE MENETLUS
1. Läbivaatamise taotlus
(4)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) sai 3. mail 2013 taotluse algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas ettevõtja Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”), Hiina RVs registreeritud eksportiv tootja.
(5)
Taotluse esitaja väitis, et esialgse uurimisperioodi jooksul, s.o perioodil 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”), ei eksportinud ta trikloroisotsüanuurhapet liitu.
(6)
Peale selle väitis taotluse esitaja, et ta ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kes toodab trikloroisotsüanuurhapet ja kelle suhtes on kehtestatud eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed.
(7)
Taotluse esitaja väitis veel, et ta alustas trikloroisotsüanuurhappe eksportimist liitu pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.
2. Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine
(8)
Komisjon tutvus taotluse esitaja edastatud esmapilgul usutavate tõenditega, mida ta pidas piisavaks, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja liidu tootmisharule märkuste esitamiseks võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EL) nr 809/2013 (5) taotluse esitaja suhtes rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 läbivaatamise.
(9)
Määruse (EL) nr 809/2013 kohaselt tunnistati kehtetuks rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks taotluse esitaja toodetud ja liitu eksportimiseks müüdud trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.
3. Vaatlusalune toode
(10)
Käesolevas läbivaatamises vaadeldav toode on sama, mida on kirjeldatud esialgses määruses, st Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all) (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(11)
Trikloroisotsüanuurhape on keemiatoode, mida kasutatakse laialdaselt orgaanilise kloori baasil desinfektsioonivahendina ja pleegitusvahendina, eelkõige vee desinfitseerimiseks basseinides. Seda müüakse pulbrina, graanulitena, tablettidena ja laastudena. Kõikidel trikloroisotsüanuurhappe vormidel ja sellest valmistatud toodetel on samad põhitunnused (keemiline koostis) ja omadused (desinfektsioonivahend) ning need on kõik nähtud ette sarnaseks kasutuseks, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena.
4. Huvitatud isikud
(12)
Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, liidu tootmisharu ning eksportiva riigi esindajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.
(13)
Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastused. Komisjon soovis kontrollida kõiki uue eksportija staatuse ja dumpingumarginaali kindlakstegemiseks vajalikke andmeid. Taotluse esitaja valdustesse Hiina RVs tehti kontrollkäik.
5. Uurimisperiood
(14)
Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. augustist 2012 kuni 31. juulini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”).
C. UURIMISE TULEMUSED
1. Uue eksportija vastavus tingimustele
(15)
Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote liitu eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.
(16)
Muude uue eksportija staatuse saamiseks vajalike tingimuste osas suutis taotluse esitaja tõendada, et tal ei olnud otseseid ega kaudseid sidemeid Hiina eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.
(17)
Sellest tulenevalt kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleks käsitada uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata kindlaks individuaalne dumpingumarginaal.
2. Dumpinguhinnaga müük
Turumajanduslik kohtlemine
(18)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1-6 selliste eksportivate tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimusi, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes.
(19)
Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:
-
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtust;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
-
pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;
-
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.
(20)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja raamatupidamisdokumendid ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja et seetõttu ei vasta tema raamatupidamistavad teisele tingimusele. Eelkõige ei kajastanud taotluse esitaja raamatupidamises juhtkonnale mõeldud soodustuste kava rakendamist kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.
(21)
Selle tagajärjel ei kajastanud bilanss äriühingu finantsseisundit tõeselt ning kasumiaruanne ja rahavoogude aruanne sisaldasid põhjendamata finantseerimiskulusid.
(22)
Nendele kaalutlustele tuginedes ei saa taotluse esitajale võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(23)
Taotluse esitajale ja teistele huvitatud isikutele anti võimalus eespool esitatud järeldusi kommenteerida.
(24)
Taotluse esitaja märkis, et soodustuste kava hakatakse kajastama 2013. aastal, et sellel ei ole seost 2012. aasta bilansiga ja et 2012. aastal ei olnud veel selge, milline see kava olema saab. Taotluse esitaja väitis, et soodustuste kava sisu määratakse kindlaks vastavalt audiitorite soovitustele, kes tegelevad praegu 2013. aasta raamatupidamise auditeerimisega, ja et soodustused võivad olla tasu, laenu pealt makstava intressi või kvaasi-osaluse kujul.
(25)
Soodustuste kava loodi lepinguga äriühingu ja selle juhtkonna vahel 2012. aastal. Seda ei mainitud aga 2012. aasta auditeeritud raamatupidamisaruandes, isegi mitte finantsaruande lisades. Ka 2013. majandusaasta jooksul ei tehtud soodustuste kava kohta raamatupidamiskannet kuni uurimise alguseni (2013. aasta novembris).
(26)
Soodustuste kava raamatupidamisaruandes kajastamata jätmine on tõsine probleem. Näiteks uurimisperioodi lõpus, 31. juulil 2013 koostatud proovibilansis olid kohustused oluliselt alakajastatud, kuna juhtkonna liikmete lubatud laenude summa oleks kohustuste kogumahtu suurendanud 14 % võrra. Lisaks sisaldab 2013. aasta kasumiaruanne finantseerimiskulusid, millel ei ole õiguslikku alust, kuna soodustuste kavale vastavat sissetulevat rahavoogu ei olnud ja sellest hoolimata maksti 2013. aastal tegelikult intressi. Selle tagajärjel on 2013. aasta finantseerimiskulud üheksa korda suuremad kui 2012. aasta aruandes kajastatud kulud. See tähendab, et raamatupidamisaruandes esitatud finantsteave ei andnud äriühingu finantsseisundist usaldusväärset ja tõest ülevaadet.
(27)
Samuti tuleks märkida, et soodustuste kava sisu ja selle kajastamine raamatupidamisaruandes ei saa sõltuda sellest, millisena audiitor seda määratleb, ning et selle kirjendamine peaks toimuma nõuetekohaselt ja õigeaegselt, mitte tagantjärele. Seetõttu tuleb soodustuste kavaga seotud finantsseisundi ja voogude ebakorrektne kajastamine lugeda rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega vastuolus olevaks.
(28)
Vastusena komisjoni järelduste teatavakstegemisele kordas taotluse esitaja oma taotlust, et talle võimaldataks turumajanduslikku kohtlemist, ilma ühtegi uut argumenti esitamata. Seepärast kinnitatakse turumajandusliku kohtlemise määramise käigus tehtud järeldused.
Normaalväärtus
(29)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
(30)
Määruses (EL) nr 809/2013 on märgitud, et juhul, kui taotluse esitajale ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, kavatses komisjon kasutada tema puhul normaalväärtuse määramiseks võrdlusriigina Jaapanit, nagu seda tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati esialgse määrusega meetmed.
(31)
Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused Jaapani sobivuse kohta võrdlusriigina ja nad ei esitanud märkusi. Komisjon võttis ühendust ka tootjatega Ameerika Ühendriikides, kuid neid ei õnnestunud koostöösse kaasata. Seetõttu loetakse Jaapan võrdlusriigina sobivaks. Üks tootja Jaapanis nõustus koostööd tegema ja esitas taotletud teabe.
(32)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas Jaapani tootja omamaine trikloroisotsüanuurhappe müük sõltumatutele klientidele on representatiivne. Seoses sellega leiti, et niisuguse müügi kogumaht võrdub vähemalt 5 % taotluse esitaja liitu suunatud eksportmüügi kogumahust.
(33)
Seejärel uuris komisjon, kas koostööd tegeva Jaapani tootja oma riigis müüdava trikloroisotsüanuurhappe mõned liigid on taotluse esitaja poolt liitu ekspordiks müüdava trikloroisotsüanuurhappe liikidega piisavalt võrreldavad. Komisjon tegi kindlaks trikloroisotsüanuurhappe liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida taotluse esitaja müüs ekspordiks liitu. Kindlaks tehti ka asjaolu, et Jaapani äriühing müüb neid trikloroisotsüanuurhappe liike tulutoovalt tavapärase äritegevuse käigus ja et nende omamaiseid müügihindu võib normaalväärtuse kindlakstegemisel arvesse võtta.
(34)
Seetõttu tugines normaalväärtus võrreldavaks loetud trikloroisotsüanuurhappe toote liikide tegeliku omamaise müügihinna kaalutud keskmisele.
Ekspordihind
(35)
Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse liidu sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st tegelikult liitu eksportimisel makstud või makstava hinna alusel.
Võrdlus
(36)
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 järgi arvesse tegurite erinevust, mis mõjutab hindade võrreldavust. Selleks jäeti nii Hiina ekspordihindadest kui ka koostööd tegeva Jaapani tootja omamaistest müügihindadest välja transpordi- ja pakendamiskulud.
Dumpingumarginaal
(37)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.
(38)
Taotluse esitaja dumpingumarginaal, väljendatud protsendina vabast netohinnast liidu piiril oli 32,8 %.
D. LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE
(39)
Uurimise järeldusi silmas pidades ja väiksema tollimaksu reeglit arvesse võttes leitakse, et taotluse esitaja suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane meede, mis vastaks tuvastatud dumpingumarginaali tasemele, mis on käesoleval juhul madalam kui esialgse uurimise käigus tuvastatud kahjumarginaal.
E. REGISTREERIMINE
(40)
Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotluse esitajale tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis kuulus registreerimisele vastavalt määruse (EL) nr 809/2013 artiklile 3.
F. MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUS
(41)
Asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti taotluse esitajalt pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kehtestada muudetud lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda see tollimaks registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse. Taotluse esitaja esitas oma märkused, kuid nagu eespool selgitatud, ei olnud need eelkirjeldatud järelduste muutmiseks asjakohased.
(42)
Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, mil rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse.
G. KOMITEE ARVAMUS
(43)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelisse lisatakse järgmine rida:
Äriühing
Dumpinguvastase tollimaksu määr
TARICi lisakood
Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd
32,8 %
A998
2. Rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõike 3 kohaselt kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis nimetatud „kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra.
Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt määruse (EL) nr 809/2013 artiklile 3. Selle impordi suhtes ei kohaldata faktuurarve esitamise tingimust, kuna see oli registreeritud.
Tolliasutused peavad käesolevaga lõpetama Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtte Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd toodetud ja liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote impordi registreerimise.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 23. mai 2014