NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013
ze dne 27. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).
(4)
Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.
2. Období šetření
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
3.1. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
3.2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(11)
Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).
(12)
Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(13)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.
(14)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.3. Individuální zjišťování
(15)
Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.4. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(17)
Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.
(18)
Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(19)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.
(20)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.5. Individuální zjišťování
(21)
Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.6. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(22)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.
3.7. Výběr vzorku výrobců v Unii
(23)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.
(24)
Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.
(25)
Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
3.8. Odpovědi na dotazník
(26)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.
(27)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.
3.9. Inspekce na místě
(28)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci sídlící v Unii
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,
-
Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,
-
Novaol S.R.L., Milano, Itálie,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.
(b)
Vyvážející výrobci v Argentině
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina společností ve spojení „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina společností ve spojení „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).
(d)
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),
-
skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).
(e)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(29)
Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).
(30)
Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.
(31)
SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.
(32)
Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.
(33)
Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.
2. Obdobný výrobek
(34)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Žádost o vyloučení výrobku
(35)
Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.
(36)
Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.
(37)
Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.
(38)
Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).
(39)
Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Běžná hodnota
(40)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.
(41)
Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(42)
U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(44)
Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.
(45)
Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(46)
S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
1.2. Vývozní cena
(47)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(48)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(49)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.
1.3. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(51)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(52)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(53)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(54)
Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(55)
Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.
1.4. Dumpingové rozpětí
(56)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(57)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(59)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
2. Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(60)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.
(61)
U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(62)
U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.
(63)
Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(64)
Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.
(65)
Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
2.2. Vývozní cena
(66)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(67)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(68)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.
(69)
Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).
2.3. Srovnání
(70)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(71)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(72)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(74)
U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.
(75)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpětí
(76)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(77)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.
(78)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(79)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(80)
Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(81)
Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.
(82)
Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Tuny
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.
(85)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(87)
Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.
(88)
První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.
(89)
Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.
(90)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.
4. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Tabulka č. 2
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz z Argentiny
Tuny
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podíl na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonésie
Tuny
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podíl na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podíl na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
5.1. Vývoj cen
Tabulka č. 3
Dovozní cena (EUR/tunu)
2009
2010
2011
OŠ
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonésie
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Celkem
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat.
(92)
I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5.2. Cenové podbízení
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.
(95)
CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.
(96)
CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.
(97)
Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(98)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.
(99)
Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(100)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(101)
Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(102)
Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
7. Makroekonomické ukazatele
7.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka č. 4
2009
2010
2011
OŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tunách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.
7.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 5
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podíl na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(104)
Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.
7.3. Růst
(105)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
7.4. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka č. 6
2009
2010
2011
OŠ
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tuny/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(106)
Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.
(107)
Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.
7.5. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(108)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.
(109)
K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(110)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
8. Mikroekonomické ukazatele
8.1. Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy
Tabulka č. 7
2009
2010
2011
OŠ
Jednotková cena v EUR za tunu
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady v EUR za tunu
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Náklady na mzdy EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(111)
Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.
(112)
Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.
8.2. Zásoby
Tabulka č. 8
2009
2010
2011
OŠ
Zásoby (v tunách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(113)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.
8.3. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka č. 9
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investice (v tis. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnost investic
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.
(116)
Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.
(117)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.
9. Závěr ohledně újmy
(118)
Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.
(119)
Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.
(120)
Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(121)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(122)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(123)
Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.
(124)
Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.
(125)
Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.
(126)
Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.
(127)
Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
Tabulka č. 10
Jiné třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz celkem (v tunách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podíl na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat.
(129)
Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.2. Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(130)
Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.3. Jiní výrobci v Unii
(131)
S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Dovoz výrobního odvětví Unie
(132)
CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.
(133)
Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.
(134)
Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(135)
Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.
(136)
V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.5. Kapacita výrobního odvětví Unie
(137)
Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.
(138)
Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.
(139)
Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.
(140)
Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.6. Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(141)
CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.
(142)
Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.
3.7. Jiné regulační činitele
(143)
CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.
(144)
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.
(145)
CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.
(146)
Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.
3.8. Omezení v členských státech
(147)
CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.
(148)
Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.
(149)
Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.
(150)
V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.
(151)
Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.
(152)
V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.
(153)
Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(154)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(155)
Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(157)
V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(158)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na -2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(160)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(161)
Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
2. Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení
(162)
Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.
(163)
Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.
3. Zájem uživatelů a odběratelů
(164)
Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.
(165)
Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.
(166)
Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.
4. Zájem dodavatelů surovin
(167)
Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.
(168)
Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí - ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje - a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.
(169)
Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(170)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.
(171)
Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(173)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.
(174)
Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.
(175)
Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.
(176)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.
(177)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(178)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.
(179)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Prozatímní rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(181)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(182)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(183)
Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(184)
V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Sazba prozatímního cla
(EUR/t netto)
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všechny ostatní společnosti
104,92
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všechny ostatní společnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
1. Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.
2. Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 490/2013,
27. mai 2013,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
29. augustil 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Argentinast ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit biodiisli impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas 17. juulil 2012. aastal Euroopa Biodiisli Nõukogu (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu biodiisli kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
(3)
30. jaanuaril 2013. aastal kehtestas komisjon asjaomastest riikidest pärit sama toote impordi suhtes registreerimisnõude vastavalt komisjoni 28. jaanuari 2013. aasta määrusele (EL) nr 79/2013 (3).
(4)
Komisjon teatas 10. novembril 2012. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) subsiidiumidevastase menetluse algatamisest Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes liitu ja alustas eraldi uurimist.
2. Uurimisperiood
(5)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Argentina ja Indoneesia teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid, tarnijaid, turustajaid, kasutajaid ja asjaomaseid ühendusi ning Argentina ja Indoneesia ametiasutusi uurimise algatamisest. Algatamisteates paluti kõikidel uurimisega seotud isikutel komisjoniga ühendust võtta ja endast teada anda.
(7)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda algatamisteates märgitud tähtaja jooksul ärakuulamist.
(8)
Kaebuse esitaja, Argentina ja Indoneesia eksportivad tootjad, importijad ning Argentina ja Indoneesia ametiasutused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, võimaldati ärakuulamine.
3.1. Väljavõtteline uuring
(9)
Võttes arvesse uurimisega hõlmatud Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate suurt hulka ning selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et ta võib vähendada uuritavate Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate hulka mõistliku arvuni, moodustades vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks).
3.2. Argentina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(10)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil Argentina eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates märgitud teave.
(11)
Kümme eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Kaks äriühingut teatas, et uurimisperioodi jooksul nad liitu ei eksportinud (või ei tootnud üldse).
(12)
Ülejäänud kaheksa eksportivat tootjat (rühma) esindasid uurimisperioodi jooksul liitu suunatud ekspordi kogumahtu.
(13)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kolmest eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast vaatlusaluse toote suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Moodustatud valim esindas 86 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust uurimisperioodi jooksul, nagu teatasid põhjenduses 12 osutatud kaheksa eksportivat tootjat.
(14)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamise osas kõikide teadaolevate eksportivate tootjate ning Argentina tootjate ühenduse ja Argentina ametiasutustega ja nad ei esitanud vastuväiteid.
3.3. Individuaalne hindamine
(15)
Ükski valimisse kaasamata Argentina äriühing ei taotlenud individuaalset hindamist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.
3.4. Indoneesia eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(16)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil Indoneesia eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates märgitud teave.
(17)
Kaheksa eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Kolm äriühingut teatas, et uurimisperioodi jooksul nad liitu ei eksportinud.
(18)
Ülejäänud viis eksportivat tootjat (rühma) esindasid uurimisperioodi jooksul liitu suunatud ekspordi kogumahtu.
(19)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast vaatlusaluse toote suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Moodustatud valim esindas 99 % asjaomase toote liitu suunatud ekspordi kogumahust uurimisperioodi jooksul, nagu teatasid põhjenduses 18 osutatud viis eksportivat tootjat.
(20)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti kõikide teadaolevate eksportivate tootjate ning Indoneesia ametiasutustega ja nad ei esitanud vastuväiteid.
3.5. Individuaalne hindamine
(21)
Ükski valimisse kaasamata Indoneesia äriühing ei taotlenud individuaalset hindamist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.
3.6. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(22)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates märgitud teave. Kõnealuse uurimise raames ei teinud koostööd ükski importija.
3.7. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(23)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim koosnes kaheksast liidu tootjast, kes komisjonile teadaolevalt tootsid enne uurimise algatamist biodiislit. Komisjon moodustas valimi tootmismahu, müügimahu ja geograafilise asukoha alusel. Valimisse kaasatud liidu tootjad esindasid 27 % liidu tootmisest.
(24)
Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid üles tegema teatavaks ka oma seisukohad esialgse valimi kohta. Pärast esitatud valimi avaldamist taganesid koostööst kaks äriühingut, keda kavatseti valimisse kaasata, ja nad asendati kahe teise äriühinguga. Liidu tootmisharu avaldas ka arvamust, et tulenevalt suurest VKEde arvust biodiisli tootjate seas tuleks valimisse kaasata nendest vähemalt üks. See taotlus võeti vastu.
(25)
Valimit peeti tüüpiliseks liidu tootmisharu jaoks.
3.8. Vastused küsimustikule
(26)
Küsimustikud saadeti kolmele valimisse kaasatud Argentina eksportivale tootjale või tootjate rühmale, neljale valimisse kaasatud Indoneesia eksportivale tootjale või tootjate rühmale ja kaheksale valimisse kaasatud liidu tootjale.
(27)
Vastused küsimustikule saadi seitsmelt valimisse kaasatud Argentina ja Indoneesia eksportivalt tootjalt või tootjate rühmalt, kaheksalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kolmelt kasutajalt.
3.9. Kontrollkäigud
(28)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
(a)
Liidus paiknevad tootjad
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Hispaania
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Hispaania
-
Diester Industrie S.A.S., Pariis, Prantsusmaa
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Kreeka
-
Novaol S.R.L., Milano, Itaalia
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Rootsi
-
Preol A.S., Lovosice, Tšehhi Vabariik
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Saksamaa
(b)
Argentina eksportivad tootjad
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);
-
seotud äriühingute rühm „Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);
-
seotud äriühingute rühm „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).
(c)
Argentina eksportivate tootjatega seotud müüjad väljaspool ELi
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Šveits („LDC Suisse”);
(d)
Indoneesia eksportivad tootjad
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indoneesia („CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indoneesia („PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indoneesia („PAA”)
-
seotud äriühingute rühm („Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indoneesia („WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indoneesia („WINA”)
(e)
Indoneesia eksportivate tootjatega seotud müüjad väljaspool ELi
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur
(f)
Argentina ja Indoneesia eksportijatega seotud liidu importijad:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Hispaania („CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itaalia („IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Hispaania („LDC Spain”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Hispaania („Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Madalmaad („WET BV”) (5)
B. VAATLUSALUNE TOODE ja SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(29)
Vaatlusalune toode on Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”, üldtuntud nimetusega „biodiisel”).
(30)
Uurimine näitas, et Argentinas toodetud biodiisel on eranditult sojaoa õlist saadud metüülester (SME) ja et Indoneesias toodetud biodiisel on eranditult palmiõlist saadud metüülester (PME), samal ajal kui liidus toodetud biodiisel on peamiselt rapsiseemne metüülester (RME), kuid saadud ka teistest lähteainetest, kaasa arvatud vanaõlidest ja neitsiõlidest.
(31)
SME, PME ja RME kuuluvad kõik rasvhapete metüülestrite kategooriasse (FAME). Mõiste „ester” viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga, mille tulemusena tekib biodiisel ja kõrvalsaadusena glütseriin. Mõiste „metüül” viitab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile.
(32)
SME ja PME biodiislit võib kasutada puhtal kujul, kuid üldjuhul enne Euroopa Liidus kasutamist need segatakse, kas siis üksteisega või RMEga. SME ja PME segamise põhjus on see, et SME puhtal kujul ei vasta joodi- ja tsetaaniarvu osas Euroopa standardile EN 14214. PME (ja SME) RMEga segamise põhjus on see, et PME ja SME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point - CFPP) on kõrgem kui RME-l ja seetõttu ei sobi need puhtal kujul Euroopa Liidu külmades piirkondades talvekuudel kasutamiseks.
(33)
Biodiisli ja mineraaldiisli segusid kasutatakse transpordisektoris diislikütusega töötavate maanteesõidukite kütusena, näiteks sõiduautodes, veoautodes, bussides ning samuti rongides. Puhtal kujul või mineraaldiisliga segatud biodiislit saab kasutada ka katlakütusena kodustes, kaubanduslikes või tööstuslikes kateldes ning generaatorite kütusena elektri tootmiseks.
2. Samasugune toode
(34)
Uurimine näites, et vaatlusalune toode, Argentinas ja Indoneesias toodetud ja omamaisel turul müüdud ning liidus liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toode on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. Toote väljajätmise taotlus
(35)
Üks Indoneesia tootja taotles fraktsioneeritud metüülestrite väljajätmist menetluse tootevalikust. Rasvhapete metüülestrite fraktsioneeriv destillatsioon eraldab need erisuguste lõppkasutusviiside jaoks erinevate keemiliste omadustega komponentideks. Väideti, et fraktsioneeritud metüülestrid, mida äriühing tootis ja ELi eksportis, ei ole biodiisel ja seda ei kasutata kütusena, vaid teisteks tööstusrakendusteks. Märgiti ka seda, et kõnealuste fraktsioneeritud metüülestrite jaoks kasutatud tooraine on kookospähkliõli või palmituumaõli, mitte tavaliselt Indoneesias biodiisli valmistamiseks kasutatav toorpalmiõli.
(36)
Fraktsioneeritud metüülestrid kuuluvad vaatlusaluse toote tootekirjelduse alla, kuna nad jäävad rasvhapete metüülestriteks ja neid toodetakse biodiisli tootmiseks kasutatavatest toorainetest. Kuigi see iseenesest ei vasta Euroopa standardile (EN 14214), võib seda segada teiste biodiislitega, et saavutada normidele vastav segu. See on täpselt sama nagu palmi metüülestri biodiisel, mis iseenesest ilma segamata ei vasta Euroopa standardile. See väide lükatakse seetõttu tagasi.
(37)
Üks Euroopa importija, kes impordib Indoneesiast palmituumaõlil põhinevat rasvhapete metüülestrit, taotles lõppkasutusest tulenevat soodustust oma impordi jaoks, mis ei olnud ette nähtud kütusena kasutamiseks, vaid küllastumata rasvalkoholiks töötlemiseks.
(38)
Lõppkasutusest tulenev soodustus on riikide tolliasutuste hallatav süsteem, mille puhul vabastust imporditollimaksudest kohaldatakse imporditud tooraine sertifitseeritud lõppkasutuse alusel. Süsteem on sätestatud ühenduse tolliseadustiku rakendussätetes (6).
(39)
Kõnealuse taotlusega tegeldakse uurimise lõppjärgus, pärast seda, kui komisjon on saanud huvitatud isikutelt märkused selle kohta, kas konkreetne taotlus seoses palmituumaõli rasvhapete metüülestri impordiga muul otstarbel kui kütusena kasutamiseks tuleks rahuldada. Märkustes tuleks käsitleda, kas soodustust saab kasutada lõplikest tollimaksudest kõrvalehoidmiseks, juhul kui need kehtestatakse, ning soodustuse mõju muul otstarbel kui kütusena kasutatava biodiisli impordile riikidest, mille suhtes on meetmed juba kehtestatud.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Normaalväärtus
(40)
Komisjon uuris kõigepealt iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul Argentina sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Komisjon leidis, et iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma puhul oli müügi kogumaht vähemalt 5 % liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil.
(41)
Seejärel tegi komisjon iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma puhul kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega identsed või võrreldavad.
(42)
Iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma poolt nende omamaisel turul müüdud iga tooteliigi osas, mis oli liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identne või võrreldav, uuriti, kas müük omamaisel turul oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi müüki omamaisel turul peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht omamaisel turul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(43)
Seejärel hindas komisjon iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma puhul, kas samasuguse toote müük omamaisel turul toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(44)
Uurimine näitas, et Argentina turgu reguleerib tugevasti riik. Argentinas on fossiildiisli ja biodiisli segamine kohustuslik (7 % biodiislist uurimisperioodil). Kõnealuse segamisnõude täitmiseks vajaliku biodiisli koguhulk jagatakse kvootide eraldamise kaudu valitud arvu Argentina biodiisli tootjate vahel. Kohustusliku segamisnõude täitmiseks on naftaettevõtted kohustatud ostma biodiislit seda tootvatelt Argentina äriühingutelt. Hind on riiklikult kindlaks määratud ja selle avaldab Argentina energiaministeerium. Uurimisperioodil arvutati kõnealune riiklikult kindlaksmääratud võrdlushind keerulise valemi alusel, mis võttis arvesse tootmiskulusid (toorained, transport ja muud kulud) ja tagas teatava kasumi saamise. Võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutatud parameetrid kehtestati riigi kõige äärepoolseimas piirkonnas paikneva kõige ebatõhusama tootja hinnanguliste kulude alusel ja tulemuseks oli märkimisväärne kasumlikkus Argentina tootjate jaoks.
(45)
Nendel tingimustel ei käsitatud müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina ja samasuguse toote normaalväärtus tuli ajutiselt määrata algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel, liites äriühingu enda tootmiskulud uurimisperioodil, müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumimarginaali. Kaebuse esitajad väitsid, et Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteem lööb alla sojaubade ja sojaoaõli hinnad ning moonutab seega biodiisli tootjate kulusid. Komisjonil puudub praegu piisav teave, mis võimaldaks teha otsust, kuidas seda väidet kõige asjakohasemal viisil käsitleda. Küsimust, kas kulud kajastavad mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, uuritakse seepärast täiendavalt lõppjärgus ning käimasoleva subsiidiumivastase uurimise käigus.
(46)
Põhjenduses 44 kirjeldatud turul valitsevat olukorda arvesse võttes oli komisjon seisukohal, et kasumisumma aluseks ei saanud võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibe põhiselt.
1.2. Ekspordihind
(47)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.
(48)
Kui vaatlusalune toode eksporditi otse liidu sõltumatutele tootjatele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
(49)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellistel juhtudel kohandati kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud kasumit. Kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitleti mõistlikuna 5 % suurust käibepõhist kasumit.
1.3. Võrdlus
(50)
Normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(51)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(52)
Sellest lähtuvalt võeti kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et see hindade võrreldavust mõjutas, arvesse transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulusid, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, eksporditollimakse ja vahendustasusid.
(53)
Kui eksportmüük liitu toimus väljaspool liitu paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, uuris komisjon, kas neid seotud kaubandusettevõtteid tuleks käsitleda eksportiva tootja eksportmüügi osakonnana või vahendustasu alusel töötava agendina.
(54)
Üks kaubandusettevõte oli tihedalt seotud eksportiva tootjaga ja tema täieliku kontrolli all, tal puudusid läbirääkimisvolitused ja mõju hindadele või tarnetingimustele ning ta kauples eranditult Argentina eksportiva tootja toodetud toodetega. Seetõttu käsitleti teda eksportiva tootja eksportmüügi osakonnana ja vahendustasu arvesse ei võetud. Ühel väljaspool ELi paikneval kaubandusettevõttel leiti olevat lõdvemad sidemed Argentina eksportiva tootjaga, ta ei olnud eksportiva tootja kontrolli all ja kauples mitmete teiste tootjate toodetud toodetega. Sel juhul asuti seisukohale, et kaubandusettevõte täitis vahendustasu alusel tegutseva kauplejaga sarnaseid ülesandeid. Tulemusena kohandati eksportmüügi hindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, et võtta arvesse müüja saadud oletatavat hinnalisandit.
(55)
Kohandamise arvutamisel ei kasutatud müügihindu, mis Argentina eksportiv tootja oli kehtestanud seotud kauplejale, ega seotud kauplejate ELi esimesele sõltumatule kliendile kehtestatud müügihindu. Kohandamine arvutati seotud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulude ja mõistliku kasumi summa alusel. Äriühingu tegelikku kasumit ei käsitletud suhte olemuse tõttu usaldusväärsena.
1.4. Dumpingumarginaal
(56)
Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.
(57)
Valimisse mitte kaasatud, koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks arvutati keskmine kaalutud dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetele. Marginaal määrati kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja marginaalide alusel.
(58)
Kõikide teiste Argentina eksportivate tootjate jaoks määrati dumpingumarginaal teadaolevate asjaolude alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Sel eesmärgil määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga. Kuna koostöö tase oli väga kõrge, moodustades 100 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil, määrati kõikidele teistele Argentina eksportivatele tootjatele kohaldatav jääkdumpingumarginaal kindlaks tasemel, mis vastas kõrgeimale koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalile.
(59)
Sellisel viisil määratud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:
Dumpingumarginaal
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Group „Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ja Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Group „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
7,9 %
Kõik muud äriühingud
10,6 %
2. Indoneesia
2.1. Normaalväärtus
(60)
Komisjon uuris kõigepealt iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul Indoneesia sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Komisjon leidis, et müük omamaisel turul ei olnud tüüpiline, välja arvatud kahe eksportiva tootja puhul.
(61)
Seejärel tegi komisjon üldise tüüpilisusega eksportivate tootjate puhul kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega identsed või võrreldavad.
(62)
Nende identsete või võrreldavate tooteliikide puhul uuriti, kas müük omamaisel turul oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi müüki omamaisel turul peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi eksportivate tootjate poolt sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht omamaisel turul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. Üldise tüüpilisusega eksportivate tootjate puhul ei leitud eksporditud tooteliigi osas omamaisel turul tüüpilist müüki või puudus müük üldse.
(63)
Seetõttu määrati esialgu kõikide eksportivate tootjate jaoks samasuguse toote normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel, liites äriühingu enda tootmiskulud uurimisperioodil, müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistliku kasumimarginaali. Kaebuse esitajad väitsid, et Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteem lööb alla palmiõli hinna ning moonutab seega biodiisli tootjate kulusid. Komisjonil puudub praegu piisav teave, mis võimaldaks teha otsust, kuidas seda väidet kõige asjakohasemal viisil käsitleda. Küsimust, kas kulud kajastavad mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, uuritakse seepärast täiendavalt lõppjärgus ning käimasoleva subsiidiumivastase uurimise käigus.
(64)
Uurimine näitas, et Indoneesias reguleerib biodiisli siseturgu suuresti riik. Täielikult riigile kuuluv nafta- ja gaasiettevõte Pertamina on kahtlemata suurim omamaisel turul tegutsev äriühing (üle 90 % riigisisestest biodiisli ostudest valimisse kaasatud tootjatelt). Riik on andnud Pertaminale õiguse segada biodiislit fossiilkütustega tanklates müümise eesmärgil. Indoneesia kaubandusministeerium kehtestab iga kuu niinimetatud HPE hinna (või ekspordi kontrollhinna), mis on eksporditollimaksude igakuise taseme arvutamiseks kasutatav võrdlushind. Pertamina ostab biodiislit Indoneesia valitsuse kehtestatud HPE hinnaga.
(65)
Nendel tingimustel ei saa kasumi summa aluseks võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid, arvestades, et müüki siseriigis ei käsitleta tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibe põhiselt.
2.2. Ekspordihind
(66)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.
(67)
Kui vaatlusalune toode eksporditi otse liidu sõltumatutele tootjatele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
(68)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellistel juhtudel kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid ning mõistlikuks peeti käibepõhist 5 % suurust kasumit.
(69)
Lisatasusid, mis arvestati ühes liikmesriigis klientidele, kelle eesmärk oli - pärast biodiisli ostmist - saada kasu kehtivast biodiisli „topeltarvestamist” reguleerivast raamistikust, (7) ei käsitletud ekspordihinna osana. Kõnealused lisatasud ei ole seotud vaatlusaluse toote kui sellisega, vaid pigem seotud importija esitatavate dokumentidega, et saada valitsuse sertifikaat, mis võimaldab seotud importija kliendil täita ainult poole biodiislikoguse segamiseks vajalikud tingimused (tingimusel, et biodiislit võib pidada „kahekordseks”).
2.3. Võrdlus
(70)
Normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(71)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et võtta arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.
(72)
Asjakohaseid kohandusi tehti seoses transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega, krediidikulude, eksporditollimaksude, ekspertiisikulude, pangatasude ja vahendustasudega, kui leidis kinnitust, et see mõjutab hindade võrreldavust.
(73)
Kui liitu suunatud eksportmüük toimus väljaspool liitu paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, siis uuris komisjon, kas kõnealuseid seotud kauplejaid tuleks käsitleda eksportiva tootja eksportmüügi osakonnana või vahendustasu alusel töötava agendina.
(74)
Leiti, et üks äriühing või äriühingute rühm oli sõlminud seotud kaubandusettevõttega lepingu, et müüa muu hulgas vahendustasu eest biodiislit. Sellel juhul asuti seisukohale, et seotud kauplejat tuleks käsitleda vahendustasu alusel töötava agendina ja seetõttu kohandati eksportmüügi hindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, et võtta arvesse hulgimüüja saadud hinnalisandit.
(75)
Ühe eksportiva tootja puhul segati vaatlusalune toode (PME) enne esimesele sõltumatule kliendile müümist RMEga. Seetõttu kohandati vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile a vaatlusaluse toote füüsikaliste omaduste erinevusi.
2.4. Dumpingumarginaal
(76)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(77)
Valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetele. Kõnealuse marginaali kehtestamisel lähtuti valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes kindlaks määratud marginaalist, kusjuures arvesse ei võetud eksportivat tootjat, kelle dumpingumarginaal oli null.
(78)
Kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikliga 18 kindlaks teadaolevate asjaolude alusel. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga. Kuna koostöö tase oli väga kõrge, moodustades 99 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil, määrati kõikidele teistele Indoneesia eksportivatele tootjatele kohaldatav jääkdumpingumarginaal kindlaks tasemel, mis vastas kõrgeimale koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalile
(79)
Sellisel viisil määratud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:
Dumpingumarginaal
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
6,5 %
Kõik muud äriühingud
9,6 %
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu tootmise määratlus
(80)
Liidus toodab samasugust toodet 254 tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(81)
Esitati väiteid, et märkimisväärne arv suurtest liidu tootjatest oli seotud Argentina eksportijatega ja/või importisid Argentinast biodiislit ja tuleks seetõttu liidu tootmisharu määratlusest välja jätta.
(82)
Pärast uurimist jäeti kolm äriühingut liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna nende tegevus tugines impordile asjaomastest riikidest, kusjuures import moodustas 63 %, 85 % ja 71 % nende omatoodangust uurimisperioodil. Kaks äriühingut jäeti välja, kuna nad ei olnud uurimisperioodil biodiislit tootnud. Allpool toodud jaotistes ei ole kõnealuste äriühingute andmeid kasutatud. Esialgu järeldati, et puudus alus teiste liidu tootjate väljajätmiseks liidu tootmisharu määratlusest.
(83)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu olemasolevat teavet liidu tootmisharu kohta, kaasa arvatud kaebuses esitatud teavet ja liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid. Selle teabe põhjal leiti, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 9 052 871 tonni. Nagu eespool märgitud, kaasati valimisse kaheksa liidu tootjat, kelle toodang moodustas 27 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.
2. Liidu tarbimine
Tabel 1
Liidu tarbimine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tonnid
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks 2009 = 100
100
103
100
105
Allikas:
Eurostat, liidu tootmisharu andmed
(84)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu kõikide tootjate kogutoodangu mahu alusel liidu turul, millest lahutati nende eksport ja millele liideti import Argentinast ja Indoneesiast ja import teistest kolmandatest riikidest.
(85)
Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi maht võeti Eurostati andmetest erinevate CN-koodide kohta, mille alla toode on liigitatud.
(86)
Eeltoodud andmete alusel suurenes biodiisli tarbimine liidus 2009. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel 5 % võrra.
3. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
(87)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 3 lõikes 4, saab kahest riigist pärit impordi mõju hinnata kumulatiivselt ainult juhul, kui on täidetud kaks tingimust.
(88)
Esimene tingimus on, et kummastki riigist pärit impordi dumpingumarginaal on suurem miinimumtasemest ja et impordi maht ei ole tähtsusetu. Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja impordi maht kõikidest asjaomastest riikidest ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses, kuna turuosad olid uurimisperioodil vastavalt 10,8 % ja 8,5 %.
(89)
Teine tingimus on, et importtooted konkureerivad üksteise ja samasuguse liidu tootega. Argentinast ja Indoneesiast imporditud biodiislit segavad mineraaldiisliga samad kaubandusettevõtted, kes müüvad selle kõikjal liidus klientidele otseses konkurentsis liidu tootmisharus toodetud biodiisliga.
(90)
Eeltoodut silmas pidades asutakse esialgu seisukohale, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ja et Argentinast ja Indoneesiast pärinevat importi tuleks kahju analüüsimise eesmärgil uurida kumulatiivselt.
4. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
Tabel 2
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Import Argentinast
Tonnid
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks 2009 = 100
100
138
167
148
Turuosa
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks 2009 = 100
100
135
167
141
Import Indoneesiast
Tonnid
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks 2009 = 100
100
314
689
631
Turuosa
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks 2009 = 100
100
303
689
600
Turuosa kokku
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks 2009 = 100
100
160
248
213
Allikas:
Eurostat
(91)
Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi maht suurenes 2009. aastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt, Indoneesiast pärinev import kasvas kiiremini kui Argentinast pärinev import. Samal perioodil suurenes turuosa 9,1 %-lt 19,3%ni.
5. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine
5.1. Hindade muutumine
Tabel 3
Impordihind EUR/tonn
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Argentina
629
730
964
967
Indeks 2009 = 100
100
116
153
154
Indoneesia
597
725
864
863
Indeks 2009 = 100
100
121
145
145
Kokku
624
728
920
921
Indeks 2009 = 100
100
117
147
148
Allikas:
Eurostat
(92)
Kuigi vaatlusalusel perioodil, eelkõige aastatel 2010-2011 impordihinnad kasvasid, jäid nii Argentinast kui ka Indoneesiast pärit biodiisli hinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadest madalamaks.
5.2. Hindade allalöömine
(93)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutud keskmisi kaalutud müügihindu liidu turul, mis olid kohandatud tehasest hankimise tasandile, valimisse kaasatud Argentina ja Indoneesia tootjate kaalutud keskmiste impordihindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ning mis olid kindlaks määratud CIF-hindade alusel, kohandades neid vajaduse korral tollimaksude ja impordijärgsete kuludega.
(94)
SME ja Indoneesia PME võrdlus liidu turul toodetud ja müüdud tootega tehti külmfiltri ummistuspunkti (Cold Filter Plugging Point - CFPP) alusel, mis on temperatuur, mille juures biodiisel muutub uuesti rasvaks ja seda ei saa kütusena kasutada.
(95)
Kõikide Argentinast ELi liikunud müügikoguste CFPP oli 0 °C. Neid müügikoguseid võrreldi seetõttu liidu tootjate sellise biodiisli müügikogustega, mille CFPP oli samuti 0 °C.
(96)
Kõikide Indoneesiast ELi liikunud müügikoguste CFPP oli 13 °C. Võttes arvesse liidu tootjate väga väikesi müügikoguseid sellise CFPPga - kuna Indoneesia PME segatakse peaaegu alati enne esimesele sõltumatule kliendile müümist teistest allikatest pärineva biodiisliga - ei peetud otsest võrdlust mõistlikuks. Indoneesiast pärineva PME (CFPP 13 °C) ekspordihinda kohandati seetõttu ülespoole CFPP 0 °C hinnani, lähtudes hinnaerinevusest liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdava PME, mille CFPP oli 13 °C, ja sellise biodiisli, mille CFPP oli 0 °C, keskmise hinna vahel.
(97)
Eespool toodud metodoloogia alusel jäi Argentina ja Indoneesia ja liidu hindade erinevus, väljendatuna protsendina liidu tootmisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast, s.t hinna allalöömise marginaal, vahemikku 2,5-9,1 %.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(98)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta analüüsitud ajavahemikul.
(99)
Nagu eespool märgitud, kasutati liidu tootmisharu kantud võimaliku kahju uurimiseks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmeid.
(100)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon analüüsis vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud andmete alusel seoses kõikide liidu tootjatega. Komisjon analüüsis mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud kontrollitud andmete alusel.
(101)
Kogu liidu biodiisli tootjaid hõlmava teabe alusel hinnati järgmisi makromajanduslikke näitajaid: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.
(102)
Valimisse kaasatud liidu biodiisli tootjaid hõlmava teabe alusel hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
7. Makromajanduslikud näitajad
7.1. Tootmisvõimsus, toodang ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 4
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks 2009 = 100
100
105
106
109
Toodangumaht (tonnides)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks 2009 = 100
100
107
98
104
Tootmisvõimsuse rakendamine
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks 2009 = 100
100
102
92
95
Allikas:
liidu tootmisharu esitatud andmed
(103)
Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang kooskõlas tarbimisega. Tootmisvõimsus jäi eelkõige 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suhteliselt stabiilseks, seetõttu oli tootmisvõimsuse rakendamine kogu perioodi jooksul madal. Liidu tootmisharu ei olnud võimeline kasutama olemasolevaid tootmisvõimsusi ega suutnud mingilgi määral ära kasutada tootmisvõimsuse suurenemist, mis toimus ajal, mil arvestati USA-vastaste meetmete kehtestamise mõjuga või eeldatavate kvoodisüsteemidega ja mõningatelt liikmesriikidelt saadud suuremate volitustega.
7.2. Müügimaht ja turuosa
Tabel 5
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks 2009 = 100
100
102
90
98
Turuosa
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks 2009 = 100
100
98
90
94
Allikas:
liidu tootmisharu esitatud andmed
(104)
Müügimaht liidu sõltumatutele äriühingutele jäi perioodi jooksul üsna stabiilseks. Perioodi jooksul toimunud tarbimise kerge kasvu juures tõi stabiilne müügimaht kaasa turuosa vähenemise (5,5 protsendipunkti võrra), mida põhjustas import asjaomastest riikidest.
7.3. Kasv
(105)
Liidu tootmisharu kasv kajastub mahunäitajates, milleks on näiteks toodangumaht ja müügimaht, ent eelkõige turuosas. Vaatamata tarbimise suurenemisele analüüsitud perioodil ei kasvanud liidu turuosa koos tarbimisega. Liidu tootmisharu turuosa vähenes perioodi jooksul, samal ajal kui impordimaht kasvas. Samal perioodil kasvas Indoneesiast ja Argentinast pärit impordi turuosa rohkem 10 protsendipunkti. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu ei saanud kasu kasvanud turust, avaldas kokkuvõttes negatiivset mõju selle majanduslikule olukorrale.
7.4. Tööhõive ja tootlikkus
Tabel 6
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tööhõive - täistööaja ekvivalent
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks 2009 = 100
100
111
111
112
Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks 2009 = 100
100
97
88
93
Allikas:
liidu tootmisharu esitatud andmed.
(106)
Kuna biodiislitööstus on kapitalimahukas tootmisharu, mis ei vaja tootmisprotsessis palju tööjõudu, ja võttes arvesse allhangete hulka biodiisli tegelikul tootmisel, ei ole tööstuses hõivatud inimeste arv suur. Kuna tootmismahud perioodi jooksul kergelt suurenesid, suurenes ka tööhõive.
(107)
Kuna tööhõive suurenes, kuid kiiremini kui tootmine, siis vähenes tootlikkus ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 7 protsendipunkti võrra.
7.5. Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust
(108)
Liidu tootmisharu oli kandnud kahju Ameerika Ühendriikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu kuni 2009. aastani, mil algas käesoleva menetlusega seotud uurimisperiood. Ameerika Ühendriikidest pärit impordi suhtes kehtivad tollimaksud kavandati võrdsete võimaluste loomise eesmärgil, nii et liidu tootmisharu saaks kõnealuse impordiga ausalt konkureerida ja taastuda kantud kahjust.
(109)
Seda ei ole ilmselgelt toimunud. Liidu tootmisharu kasumlikkus on praegu väiksem kui 2009. aastal ja ta on alates 2009. aastast kaotanud turuosa Argentinast ja Indoneesiast pärit impordile, mis lööb liidu hinnad alla. Tootmisvõimsuse rakendamine on madal, isegi kui liidu tarbimine on kasvanud. Taastumist varasemast dumpingust ei ole ilmselgelt toimunud.
(110)
Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas jaotises. Ühe Indoneesia eksportiva tootja osas, kelle impordikogused Indoneesiast on väikesed, tehti kindlaks, et ta ei kasutanud dumpinguhindu. Indoneesia ülejäänud eksportivate tootjate ja kõikide Argentina eksportivate tootjate osas tehti kindlaks, et nad müüvad biodiislit liidu turule dumpinguhindadega. Kahest asjaomasest riigist tulnud dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
8. Mikromajanduslikud näitajaid
8.1. Keskmised ühikuhinnad, ühikukulud ja töötasukulud
Tabel 7
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühikuhind EUR/tonn
797
845
1 096
1 097
Indeks 2009 = 100
100
106
137
138
Ühikukulu EUR/tonn
760
839
1 089
1 116
Indeks 2009 = 100
100
110
143
147
Töötasukulud EUR/täistööaja ekvivalent
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks 2009 = 100
100
111
108
106
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(111)
Kuigi liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil oma müügihinda suurendada, siis 2011. aasta viletsa rapsiseemne saagi tõttu kasvasid tootmiskulud sellises ulatuses, et seda ei olnud võimalik müügihindade tõstmisega katta. Kõnealustes riikides kehtestatud maksusüsteemide tõttu ei olnud alternatiivsete toorainete importimine Argentinast ja Indoneesiast liidu tootmisharu jaoks majanduslikult otstarbekas ning seetõttu oldi sunnitud otsima väljapääsu valmis biodiisli importimisest, et hoida kulud madalal ja vähendada sel viisil kogukahjumit.
(112)
Samal ajal kasvasid vaatlusalusel perioodil valimisse kaasatud äriühingute töötasukulud, mis omakorda ajendas äriühinguid leidma viise oma üldise kulutaseme vähendamiseks.
8.2. Varud
Tabel 8
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Varud (tonnides)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks 2009 = 100
100
117
121
138
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(113)
Analüüsitud perioodil suurenesid biodiisli varud ligikaudu 40 %. Varude kasv toimus kogu analüüsitud perioodi jooksul. Kuna biodiislit ei saa ladustada kuuest kuust pikema ajavahemiku vältel (keskmine ladustamisperiood on kõigest kolm kuud), siis on varusid puudutavatel andmetel liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel üksnes piiratud väärtus.
8.3. Kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog ja kapitali kaasamise võime
Tabel 9
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Kasumlikkus
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investeeringud EUR 000
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks 2009 = 100
100
83
79
75
Investeeringutasuvus
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Rahavoog EUR 000
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks 2009 = 100
100
-20
9
10
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule
(114)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus määrati kindlaks liidus samasuguse toote müügist teenitud maksustamiseelse puhaskasumi ja müügikäibe suhtena. Analüüsitud ajavahemiku jooksul langes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus märkimisväärselt, 3,5 %-lt -2,5 %ni.
(115)
Valimisse kaasatud liidu tootjate poolt biodiisli tootmisse tehtud investeeringud langesid sellel perioodil, näidates, et kuigi valimisse kaasatud tootjad suutsid endiselt biodiisli tootmisse investeerida, oli selliste investeeringute tarbeks kättesaadavate ressursside maht koos liidu tootjate turuosaga vähenenud.
(116)
Kasumlikkuse negatiivset suundumust järgis valimisse kuuluvate ühenduse tootjate investeeringutasuvus, mis väljendab nende maksustamiseelset tulu protsendina biodiisli tootmises kasutatud vahendite keskmisest bilansilisest puhasväärtusest arvestusperioodi alguses ja lõpus. Investeeringutasuvuse vähenemine on selge märk ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisest uurimisperioodi jooksul.
(117)
Rahavoog, mis väljendab tööstusharu võimet oma tegevust ise rahastada, vähenes analüüsitud perioodil märkimisväärselt, näidates, et valimisse kaasatud äriühingutel on raske konkureerida Argentinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordiga.
9. Järeldus kahju kohta
(118)
Kontrollitud andmete analüüs näitab selgelt, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on määratletud algmääruse artikli 3 lõikes 5. Tarbimise suurenemise ajal on tootmisharu kaotanud turuosa ja kasumlikkust, samal ajal kui import on hõivanud turuosa ja löönud alla liidu tootjate hinnad.
(119)
Teised näitajad osutavad samuti negatiivsele või stabiilsele suundumusele, isegi pärast meetmete kehtestamist Ameerika Ühendriikide suhtes ja tollimaksude laiendamist Kanadast pärit meetmetest möödahiilivale impordile.
(120)
Liidu tootjad suutsid edasi kanda suurema osa tootmiskulude kasvust aastatel 2010-2011 (+33 protsendipunkti), kuid ainult läbi kasumlikkuse vähendamise kasumiläveni. Neil ei õnnestunud siiski edasi kanda kulude edasist suurenemist 2011. aastast kuni uurimisperioodini, põhjuseks oli lähteainete hindade kasv, mis moodustavad ligikaudu 80 % biodiisli kõikidest tootmiskuludest. Kulude kasvu ei olnud võimalik täies ulatuses edasi kanda liidu turu klientidele, mis tõi uurimisperioodil kaasa kahjumi.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(121)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks.
(122)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(123)
Üksnes väike osa (2-6 %) Indoneesiast liitu suunatud impordist ei toimunud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Ülejäänud impordimaht Indoneesiast ja kogu import Argentinast oli dumpinguhinnaga. Kui jätta Indoneesiast pärinevast deklareeritud koguimpordist välja väike impordikogus, mis ei toimunud dumpinguhinnaga, ei mõjuta see eespool kirjeldatud impordi suundumust.
(124)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil kasvas märkimisväärselt asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht (üle kahe korra). Selle tulemusena kasvas oluliselt ehk 10 protsendipunkti võrra nende riikide turuosa, 9,1 %-lt 2009. aastal 18,8 %ni uurimisperioodi lõpuks.
(125)
Samal ajal, vaatamata tarbimise kasvule, kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil 5,5 protsendipunkti turuosast.
(126)
Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 48 %, ent olid märkimisväärselt madalamad liidu tootmisharu keskmistest hindadest samal perioodil. Dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad alla; keskmine hinna allalöömismarginaal oli uurimisperioodil Indoneesia puhul 4 % ja Argentina puhul 8 %.
(127)
Dumpinguhinnaga impordi mahu kasvust liidu turul tulenev surve ei võimaldanud liidu tootmisharul kehtestada oma müügihindu kooskõlas turutingimuste ja kulude kasvuga. Valimisse kaasatud äriühingutel oli võimalik hinnatõusu klientidele edasi kanda üksnes 38 % ulatuses, samas kui kogukulud kasvasid samal ajavahemikul 47 %.
(128)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla, kasvades samas märkimisväärselt ka mahult, mängis otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud olulises kahjus.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest riikidest
Tabel 10
Muud kolmandad riigid
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Import kokku (tonnides)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks 2009 = 100
100
37
23
25
Turuosa
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks 2009 = 100
100
35
23
24
Allikas:
Eurostat
(129)
Kolmandatest riikidest, peamiselt USAst, Norrast ja Lõuna-Koreast pärinev import vähenes 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni oluliselt. Vähenemise põhjuseks oli meetmete kehtestamine USAst pärit impordi suhtes 2009. aastal ja meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine seoses Kanadast pärit impordiga 2010. aastal. Võttes arvesse muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenemist, samal ajal kui liidu tootmisharu finantsolukord halvenes, sai muudest kolmandatest riikidest pärit impordil liidu tootmisharu kantud kahjus olla vaid tähtsusetu osa. Seega ei ole võimalik järeldada, et see kõrvaldaks põhjusliku seose kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.
3.2. Dumpinguhinnata import asjaomastest riikidest
(130)
Tehti kindlaks dumpinguhinnata import asjaomastest riikidest, kuid see puudutas ainult 2011. aasta teist poolt. Võttes arvesse lühikest aega, mille jooksul see import toimus, ja impordi piiratud koguseid, sai see liidu tootmisharu kantud kahjus mängida vaid tähtsusetut rolli ning ei suuda katkestada põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.
3.3. Muud liidu tootjad
(131)
Seoses liidu tootmisharu määratlusest välja jäetud liidu tootjate tootmismahu ja impordi kogumahu väiksusega leiti, et kõnealused tootjad ei põhjustanud liidu tootmisharule kahju.
3.4. Liidu tootmisharu import
(132)
Argentina biodiisli tootjate ühendus CARBIO väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas liidu tootjate import Argentinast ja Indoneesiast. Nad määratlesid seda importi enda põhjustatud kahjuna ja väitsid, et neid ei tohiks Argentina tootjate käitumisel põhineva kahju tekitajana arvesse võtta.
(133)
Liidu tootmisharu esitatud andmetest selgub, et vaatlusalusel perioodil importisid nad Argentinast ja Indoneesiast biodiislit 60 % ulatuses kogu impordimahust, mis uurimisperioodil kõnealustest riikidest imporditi. Nad kinnitasid, et kõnealune import tehti enesekaitseks. Võimalus saada kõnealusest dumpinguhinnaga impordist lühiajaliselt kasu aitas liidu tootjatel keskpika aja jooksul äritegevust jätkata.
(134)
Dumpinguhinnaga biodiisli import liidu tootmisharu poolt suurenes märkimisväärselt 2011. aastal ja uurimisperioodil, see oli aeg, kui biodiisli ja selle toorainete diferentseeritud ekspordimaksu mõju oli kõige tuntavam, kuna sellel ajal muutus toorainete (sojaoaõli ja palmiõli) import lõpptoote impordiga võrreldes ebamajanduslikuks. Mõlema riigi diferentseeritud ekspordimaksu süsteem maksustab toorainete eksporti kõrgemalt kui lõpptoodet. Seda, kas diferentseeritud ekspordimaksu saab käsitleda subsiidiumina subsiidiumivastase algmääruse artikli 2 tähenduses, uuritakse käimasoleva subsiidiumivastase uurimise käigus.
(135)
Näiteks uurimisperioodi mõnedel kuudel oli Argentina sojaoaõli impordihind kõrgem kui SME impordihind, muutes sojaoaõli ostmise majanduslikult kahjulikuks. Selles olukorras oli SME ostmine ainuke majanduslikult põhjendatud valik.
(136)
Igal juhul, kui liidu tootmisharu ei oleks kõnealuseid biodiisli koguseid importinud, oleks neid importinud liidu kaubandusettevõtted, kes oleksid liidu tootmisharu hinnad alla löönud ja müünud seda liidu turul, kuna nad juba impordivad kõnealustest riikidest liidu tootmisharuga konkureerivatele diisli rafineerimistehastele müümise eesmärgil. Kõnealune import ei katkesta põhjuslikku seost ja see väide lükatakse seetõttu esialgu tagasi.
3.5. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus
(137)
CARBIO väidab lisaks, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus on ülemäärasest laienemisest põhjustatud liigne võimsus. Kuna 2008. aastal rakendati tootmisvõimsust 50 % ulatuses, väidavad nad, et tootmisharu on jätkanud laienemist ilma vastava nõudluse suurenemiseta.
(138)
Tuleb öelda, et vaatlusalusel perioodil jäi tootmisvõimsuse kasutamine kogu liidus madalaks, uurimisperioodil oli madalpunkt 40 %. Seetõttu ei ole mõningad äriühingud paigaldatud võimsust kasutanud.
(139)
Tootmisvõimsuse kasutamine oli madal juba vaatlusaluse perioodi alguses ja jäi madalaks kogu perioodi jooksul ning oli ka valimisse kaasatud äriühingutes stabiilne.
(140)
Valimisse kaasatud äriühingud olid vaatlusaluse perioodi alguses kasumlikud ja selle lõpus kahjumlikud, kasutades tootmisvõimsust stabiilselt. Mõistlik on järeldada, et kogu tootmisharu on samuti muutunud vähem kasumlikuks, samal ajal kui selle tootmisvõimsuse kasutamine on jäänud stabiilseks. Seetõttu ei saa käsitleda seda kahju peamise põhjusena, kuna põhjuslik seos tundub puuduvat. Seetõttu lükatakse see väide esialgu tagasi.
3.6. Toorainetele juurdepääsu puudumine ja vertikaalne integratsioon
(141)
CARBIO väidab ka, et liidu tootmisharu kannab kahju tõhususe puudumise tõttu, eelkõige kuna nad ei ole vertikaalselt integreeritud ja ei paikne toorainete läheduses.
(142)
Need väited lükatakse esialgu tagasi. Mõningad valimisse kaasatud äriühingud asuvad sadamates, kus on sujuv juurdepääs laevaga kohaletoodavatele toorainetele, ja teised valimisse kaasatud äriühingud on paigutanud oma biodiislitehased vahetult samasse kohta, kus on nende taimeõli tootvad tehased. Paljud Lõuna-Euroopa biodiisli tootjad paiknevad ettekavatsetult sadamaaladel, et pääseda juurde Argentinast ja Indoneesiast imporditavatele toorainetele, või paiknevad samas kohas, kus nende kliendidki (fossiilse nafta rafineerimistehased). Kuna diferentseeritud ekspordimaksu mõjul on toorained muutunud lõpptootest kallimaks, on see liidu tootmisharu selgelt kahjustanud, muutes PME ja SME tootmise ELis majanduslikult võimatuks.
3.7. Muud reguleerivad tegurid
(143)
CARBIO viitas ka mõnedele reguleerivatele teguritele, mis on väidetavalt tekitanud liidu tootmisharule kahju ja millest mõned on ettepanekud, mida ei ole tänaseni jõustatud. Rõhutatakse ka topeltarvestuse süsteemi, mida kirjeldatakse allpool.
(144)
Taastuvenergia direktiivis nõutakse liikmesriikidelt kohustuse kehtestamist, et enne kasutajatele müümist segataks teatud osa biodiislist mineraaldiisliga. Mõned liikmesriigid on enda huvides ära kasutanud taastuvenergia direktiivi sätet, mis lubab nimetatud osa poolitada, kui kasutatud biodiisel on tehtud vanaõlidest või kasutatud loomsetest rasvadest. Näiteks kui asjaomane liikmesriik nõuab, et 7 % biodiislist tuleb segada 93 % mineraaldiisliga, siis 7 % väheneb 3,5 %ni, kui tegemist on vanaõlist biodiisliga.
(145)
CARBIO väidab, et topeltarvestuse eeskirjad on põhjustanud niinimetatud esimese põlvkonna biodiisli müügi languse 1 miljoni tonni ulatuses uurimisperioodil ja et see on liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjus. Väide lükatakse tagasi, kuna liidu tootjate valim sisaldab äriühinguid, mis toodavad kahekordselt arvestatavat biodiislit ja nende finantsolukord ei ole märkimisväärselt erinev valimisse kaasatud äriühingutest, mis toodavad biodiislit taimsetest toorõlidest. Kõnealused äriühingud on oma andmete kontrollimise käigus näidanud, et nende biodiisli hinda on mõjutanud Argentinast ja Indoneesiast pärinev dumpinguhinnaga import, kuna nad konkureerivad otseselt asjaomaste riikide PME ja SMEga.
(146)
Samuti on esitatud väide, et liidu tootmisharu kannab kahju seetõttu, et ei investeeri rohkem teise põlvkonna biokütustesse, näiteks vanaõlide kasutamisse. See väide lükati esialgu tagasi, kuna liidus ei ole piisavalt vanaõli, et suurendada märkimisväärselt juba olemasoleva töötlemise kogust.
3.8. Piirangud liikmesriikides
(147)
CARBIO väitis samuti, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus ei saanud olla import asjaomastest riikidest, kuna erinevate liikmesriikide kvoodi- ja maksusüsteemid piiravad juurdepääsu nendele turgudele. Väideti ka, et mõned ELi turud on SME-le ja PME-le kliimatingimuste tõttu suletud.
(148)
On õige märkida, et PME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point - CFPP) (+13 Co) tähendab, et PME-d ei saa kõikjal liidus kasutada, kui seda ei segata CFPP-i vähendamiseks muude biodiislitega. SME külmfiltri ummistuspunkt 0 Co Celsiuse juures võimaldab seda siiski laialdasemalt kasutada, eelkõige suvekuudel.
(149)
Kogu uurimise käigus uuriti hoolikalt väidet, et liidu tootmisharule tekitab kahju mõnede liikmesriikide reguleeriv raamistik.
(150)
Mõnedes liikmesriikides on kehtestatud kvoodisüsteemid, millega eraldatakse konkreetsed tootmiskvoodid selle liikmesriigi või teiste liikmesriikide äriühingutele kõikjal liidus. Enamik riike on teinud soodustusi maksusüsteemi kasutamise kaudu ja neid soodustusi vähendatakse või tühistatakse.
(151)
Prantsusmaal on näiteks maksuvabastuse soodustus 90 EUR tonni kohta kvoodi alusel toodetud biodiislile. Dumpinguhinnaga importi silmas pidades on sageli odavam biodiislit importida kui osta seda liidu tootmisharult, isegi kui võtta arvesse maksusoodustust. Seda näitab asjaolu, et Argentinast pärinev import on Prantsusmaa turul selgelt olemas.
(152)
Mõnes liikmesriigis import Argentinast ja Indoneesiast puudub, seda kliimatingimuste või kvoodisüsteemide tõttu. Import Argentinast ja Indoneesiast on liidu turul enamikus kohtades siiski olemas, kas siis kvoodisüsteemi puudumise tõttu või kuna hind on madalam mis tahes maksusoodustusest, mida liikmesriik võiks anda.
(153)
Kuna liidus toodetud RME või muu biodiisliga segatud PMEd ja SMEd võib kogu liidus müüa ja kuna suurtes kogustes ja dumpinguhinnaga import on olemas isegi maksusoodustussüsteemidega liikmesriikides, lükatakse see väide esialgu tagasi, kuna olemasolevad kvoodi- ja maksusüsteemid ei suuda katkestada põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(154)
Eespool esitatud analüüs tõendab, et asjaomastest riikidest pärit madalate dumpinguhinnaga import ja turuosa suurenesid oluliselt. Lisaks leiti, et kõnealune import lõi alla ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi vältel.
(155)
Andmed näitavad, et kui dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest kasvab, halveneb märkimisväärselt liidu tootmisharu majanduslik olukord.
(156)
Eeltoodud analüüsis on nõuetekohaselt eristatud kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Selle analüüsi põhjal tehakse esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
(157)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 hinnati lisaks dumpinguhinnaga impordile muid teadaolevaid tegureid ja ei leitud tõendeid selle kohta, et need katkestasid põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
F. LIIDU HUVID
(158)
Komisjon uuris algmääruse artikli 21 kohaselt, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, toormetarnijate ning kasutajate huvide hindamisel.
1. Liidu tootmisharu huvid
(159)
Nagu eespool märgitud, kandis liidu tootmisharu asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Meetmete võtmata jätmine tähendaks kõige tõenäolisemalt liidu tootmisharu finantsolukorra negatiivse suundumuse jätkumist. Liidu tootmisharu olukorda iseloomustas iseäranis kasumlikkuse vähenemine +3 %-lt 2009. aastal -2,5 %ni uurimisperioodi lõpus. Tulemuste edasine halvenemine tooks kaasa tootmise vähendamise ja suurema arvu tootmisrajatiste sulgemise, mis seaks ohtu liidu tööhõive ja investeeringud.
(160)
Meetmete kehtestamine taastaks turul ausa konkurentsi. Liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemise suundumus on tingitud raskustest konkureerimisel asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordiga. Selle asjaolu põhjus on ka mõlema riigi ekspordimaksude süsteem, mis vähendab SME ja PME impordihinda liidu turul, suurendades toorainete hinda. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudaks liidu tootmisharu saavutada kasumlikkuse taseme, mida kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu puhul vajalikuks peetakse.
(161)
Meetmete rakendamine annaks liidu tootmisharule võimaluse taastuda uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.
2. Sõltumatute importijate/kauplejate huvid
(162)
Liidu sõltumatutel importijatel/kauplejatel paluti endast komisjonile teada anda. Uurimise raames ei teinud koostööd ükski importija.
(163)
Sõltumatute importijate või kauplejate andmete puudumise tõttu ei olnud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtestamine oleks selgelt kõnealuste poolte huvidega vastuolus.
3. Kasutajate ja tarbijate huvid
(164)
Menetluse algatamisel saadeti küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutaja- äriühingutele, kes tegelevad mineraaldiisli tootmise ja turustamisega ning mineraaldiisli kohustusliku segamisega biodiisliga.
(165)
Kolm biodiisli kasutajat vastasid kasutajaküsimustikule, kuid märkisid, et biodiisel moodustab väga väikese osa nende üldisest äritegevusest. Nad märkisid, et kuna nad oleksid õiguslikult kohustatud biodiislit ostma ning kui tollimaks suurendaks biodiisli hinda, kantaks see nagu varemgi automaatselt üle nende klientidele.
(166)
Olemasoleva teabe piiratud hulka arvestades peaks meetmete kehtestamisel olema lõpptarbijatele äärmiselt piiratud mõju, kuna mineraaldiisliga, mida nad tanklas ostavad, segatakse väike protsent biodiislit. Ei leitud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtestamine oleks selgelt suunatud kasutajate või tarbijate huvide vastu.
4. Toorainete tarnijate huvid
(167)
Toorainete tarnijatele saadetud küsimustikule vastas üks toorainete tarnijate ühendus, FEDIOL (Euroopa taimeõli ja valgutoodete tootmisharu Euroopas esindav föderatsioon). Märgiti ära, et import asjaomastest riikidest on vähendanud rapsiseemneõli nõudlust kogu liidus, nii et aastatel 2009-2011 langes nõudlus üle 1 miljoni tonni võrra.
(168)
Ollakse seisukohal, et meetmete kehtestamisel on positiivne mõju ELi tarnetööstusele, kuna tootmisvõimsuse kasutamine suureneb. Rapsiseemneõli nõudluse suurenemine mõjutaks seejärel segasööda sektorit - kuna seal kasutatakse rapsiseemneõli tootmise jääke ja ELi põllumajandussektor on rapsiseemne tootja.
(169)
Seetõttu näitavad saadud tõendid, et meetmete kehtestamine oleks liidu toorainete tarnijate huvides.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(170)
Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes rakendatavate meetmete kehtestamine oleks ilmselgelt liidu tootmisharu huvides. See võimaldaks liidu tootmisharul kasvada ja taastuda dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahjust. Meetmete kehtestamata jätmisel aga halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi ja veel enam ettevõtjaid peaksid tegevuse lõpetama. Ehkki kasutajate ja importijate puhul ei olnud ühest järeldust võimalik teha, eeldatakse, et meetmete kehtestamine on toorainetarnijate huvides.
(171)
Puuduvad kaalukad põhjused, mis näitaksid, et Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu huvide vastu.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(172)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(173)
Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja tollimaksu suurust, mis on vajalik liidu tootjatele põhjustatud kahju kõrvaldamiseks, neid mitte ületades.
(174)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(175)
Leiti, et 15 % on kohane kasumimarginaal, mille liidu tootmisharu võiks eelduste kohaselt saavutada kahjustavate dumpinguhindade puudumise korral, arvestades eelmise uurimise tulemusi Ameerika Ühendriikidest pärit impordi kohta, mille puhul peeti seda mõistlikuks tasemeks, tagamaks tulemuslikud pikaajalised investeeringud kõnealusesse tootmisharusse.
(176)
Sellel põhjal määrati liidu tootmisharu jaoks kindlaks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal.
(177)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda asjaomastes riikides mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad liidu turul samasugust toodet uurimisperioodil müüsid. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.
2. Ajutised meetmed
(178)
Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile, mis tähendab, et see peaks vastama dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
(179)
Dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on ajutised dumpinguvastased tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Riik
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Ajutine kahjumarginaal
Ajutine dumpinguvastane tollimaksu määr
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8%
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9%
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8%
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8%
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8%
6,8 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
7,9 %
31%
7,9 %
Kõik muud äriühingud
10,6 %
31,8%
10,6 %
Indoneesia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3%
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1%
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4%
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4%
9,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
6,5 %
25,3%
6,5 %
Kõik muud äriühingud
9,6 %
27,1%
9,6 %
(180)
Kuna dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse ka segude suhtes, mis sisaldavad biodiislit (proportsionaalselt nende biodiisli sisaldusega kaalu järgi), ja samuti puhtale biodiislile, oleks tollimaksu nõuetekohase kohaldamise eesmärgil liikmesriikide tolliasutuste poolt täpsem ja asjakohasem väljendada tollimaksu kindlaksmääratud netosummana eurodes tonni kohta ning kohaldada seda puhtale imporditavale biodiislile või biodiisli osale segatud tootes.
(181)
Käesoleva määrusega äriühingutele sätestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad tehti kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, mida ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(182)
Kõik taotlused äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning riigisisese ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(183)
Komisjon kehtestas asjaomastest riikidest pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes komisjoni 28. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 79/2013 registreerimisnõude. Seda tehti dumpinguvastaste meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist silmas pidades vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 4. Menetluse käesolevas järgus ei ole võimalik teha otsust dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva kohaldamise kohta.
H. LÕPPSÄTE
(184)
Tõrgeteta asjaajamise huvides võivad huvitatud isikud, kes andsid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest. Käesolevas määruses tehtud järeldused tollimaksude kehtestamise kohta on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine tollimaks selliste Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARICi koodid 3824909701, 3824909703 ja 3824909704), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmised:
Riik
Äriühing
Ajutine tollimaksu määr netosummana,
EUR/tonn
TARICi lisakood
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Muud koostööd tegevad äriühingud:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Kõik muud äriühingud
104,92
B999
Indoneesia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Muud koostööd tegevad äriühingud:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Kõik muud äriühingud
83,84
B999
3. Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt segu mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinsete gaasiõlide (biodiisli) kogusisaldusele kaalu järgi.
4. Juhul, kui kaup on enne vabasse ringlusse jõudmist kahjustada saanud ja tegelikult makstud või makstav hind on seepärast tolliväärtuse määramiseks osadeks jagatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 (9) artiklile 145, vähendatakse eeltoodud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat sellise protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna osadeks jagamisele.
5. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
6. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
1. Tolliasutused lõpetavad komisjoni määruse (EL) nr 79/2013 artikli 1 kohase impordi registreerimise.
2. Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks maale kuni 90 päeva jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. mai 2013