PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 135/2014,
11. veebruar 2014,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1331/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiid) impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 49,1 %.
1.2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(2)
Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 14. augustil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas AlzChem AG (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab 100 % liidu ditsüaandiamiidi kogutoodangust.
(3)
Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 15. novembril 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
1.4. Uurimine
1.4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(6)
Pärast lõplikku avalikustamist teatas taotluse esitaja, et vaatlusalune periood oleks pidanud algama 2008. aastal, sest 2009. aasta tähelepanekud ei ole representatiivsed. Kõigepealt tuleb märkida, et komisjonil on kahju uurimisel arvesse võetava perioodi kindlaksmääramisel lai otsustusõigus. Teiseks esitas taotluse esitaja oma väite liiga hilja, et vaatlusalust perioodi muuta. Vaatlusalune periood avalikustati kohe menetluse alguses, kuid taotluse esitaja seda siis ei vaidlustanud. Vaatlusalust perioodi ei saa menetluse lõppetapis praktilistel põhjustel enam muuta, samuti oleks muutmine kogutud tõendite valguses vastuolus uurimise erapooletu läbiviimisega. Seetõttu lükati väide tagasi.
1.4.2. Uurimisega seotud isikud
(7)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(8)
Arvestades asjaomase riigi eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(9)
Võeti ühendust kaheteistkümne teadaoleva Hiinas asuva eksportiva tootjaga. Kuna nõutud teabe esitas vaid üks Hiina eksportiv tootja, siis ei osutunud eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks.
(10)
Importijate puhul määrati liidus kindlaks 10 sõltumatut ditsüaandiamiidi importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi liidu tootjalt, koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt liidus.
(12)
Täiendavaid märkuseid saadi kahelt sõltumatult importijalt/kauplejalt ja kolmelt kasutajalt liidus.
(13)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:
a)
liidu tootja:
-
AlzChem AG, Trostberg, Saksamaa
b)
Hiina eksportiv tootja:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Hiina
c)
liidus asuv sõltumatu importija:
-
Helm AG, Hamburg, Saksamaa
d)
kasutaja liidus:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Prantsusmaa
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(14)
Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode sama kui esialgses uurimises, st Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiin (ditsüaandiamiid, DCD) (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi 2926 20 00 alla. Seda toodetakse kustutamata lubjast ja tahmast ning see saadakse pärast mitut tootmisetappi. See on tahke aine peene valge kristalse pulbri kujul, tavaliselt lõhnatu.
(15)
DCDd kasutatakse tavaliselt vahesaadusena suure hulga muude keemiliste vahesaaduste, nt ravimite tootmiseks, mitmes tööstusrakenduses - vesi, tselluloos ja paber, tekstiil, nahk - ja mitmesugustes epoksürakenduste valdkondades. See on lämmastik-süsinik-lämmastik (NCN) ahela põhielement koos niši lõpptoodetega (nt guanidiinnitraat jm NCN derivaadid).
(16)
Enamik liidu turul müüdavast DCDst on standardne. Ülejäänud (nn mikro-DCD-l) on osakeste suurus väiksem. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esitas teavet üksnes standardtüübi kohta.
2.2. Samasugune toode
(17)
Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu toodetud DCD-standardtüüp on parema kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate toodetud standardtüüp, mistõttu liidu DCD ja Hiina DCD ei ole samasugused tooted. Eelkõige väitis kasutaja, et Hiina DCD veesisaldus on märkimisväärselt suurem ja muutlikum, võrreldes liidus valmistatud DCD veesisaldusega. Lisaks on Hiina DCDs lisandite sisaldus suurem.
(18)
Nagu täheldati juba esialgse uurimise käigus, näitas uurimine, et kuigi võib olla teatavaid kvaliteedi erinevusi, ei saa neid siiski koguseliselt väljendada, ning peale selle ei mõjuta need liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud DCD põhilisi keemilisi, füüsikalisi ja tehnilisi omadusi; ka leiti, et vaatlusalune toode on sama ja seda on kasutatud samadel eesmärkidel.
(19)
Teine kasutaja väitis, et mikro-DCD tuleks dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud vaatlusaluse toote mõistest välja jätta, sest selle füüsikalised omadused, lõppkasutajad ja hinnad võrreldes DCD-standardtüübiga on erinevad.
(20)
Uurimine aga näitas, et mõlema DCD-tüübi keemilised, füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad. DCD standardtüübi edasine töötlemine mikro-DCD tootmiseks hõlmab selgelt vaid füüsikalist protsessi (peenestamine), mitte aga keemilist protsessi. Lisaks on mõlemad tüübid omavahel vahetatavad ja neil on samad põhilised lõppkasutajad, kuigi mikro-DCD hinnad on kõrgemad võrreldes DCD standardtüübi hindadega.
(21)
Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootja toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
3. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
3.1. Sissejuhatavad märkused
(22)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.
(23)
Nagu märgitud põhjenduses 9, ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine vajalik, sest koostööd tegi vaid üks äriühing. Selle äriühingu import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 35 % vaatlusaluse toote impordist Hiina Rahvavabariigist liitu. See äriühing ei eksportinud esialgse uurimise uurimisperioodil ja seega ei teinud ka esialgse uurimise käigus koostööd.
3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.2.1. Võrdlusriik
(24)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.
(25)
Vaatlusaluse toote väljaspool liitu ja Hiinas tootmise puudumise korral tõi komisjon algatamise teates välja kavatsuse võtta normaalväärtuse aluseks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstavad hinnad, nagu seda tehti ka esialgses uurimises.
(26)
Liidu tootmisharu müüs samasugust toodet tüüpilises mahus. Liidu tootmisharu omamaine läbimüük oli siiski kahjumis, ehkki kasumi nullpunkti lähedal. Seetõttu põhines normaalväärtus liidu tootmisharu tootmiskuludel, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks sama meetodi alusel kui esialgses uurimises. Artikli 11 lõike 9 kohaselt kohandati liidu tootmisharu tootmiskulusid, et neutraliseerida täiendavad veokulud, mis tekkisid tootmisüksuste füüsilise eraldatuse tõttu ja otsese juurdepääsu puudumise tõttu toorainele, mida tuleb vedada kaugemal asetsevatest tootmiskohtadest, ning kõrvalsaaduse (must lubi) eemaldamise tõttu. Kohandusi tehti ka esialgses uurimises.
3.2.2. Ekspordihind
(27)
Koostööd teinud eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
3.2.3. Võrdlus
(28)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(29)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eksportiva tootja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse, maksude ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.
3.2.4. Dumpingumarginaal
(30)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.
(31)
Koostööd teinud eksportiva tootja puhul näitas võrdlus dumpingu olemasolu, kuid selle tase oli märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlaksmääratud tasemest.
3.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.3.1. Sissejuhatav märkus
(32)
Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ning analüüsiti järgmisi elemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hind, liidu turu atraktiivsus Hiina impordi jaoks.
(33)
Sellega seoses tuleks märkida, et koostööd teinud eksportiv tootja esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 30 % kogutoodangust Hiinas.
3.3.2. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas
(34)
Kuna Hiina DCD tööstusharu kohta on vähe avalikku teavet, tuginesid järeldused Hiina vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele ja ainsana koostööd teinud tootja esitatud teabele, mida on võimaluse korral võrreldud avalikult kättesaadava teabega.
(35)
Selle põhjal eeldatakse, et Hiina kogu installeeritud tootmisvõimsus suurenes aastatel 2007-2012. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piirdus tegelik tootmine siiski 80 000 tonniga, mis viitab vaba tootmisvõimsuse olemasolule. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina installeeritud tootmisvõimsus suurem kui DCD üleilmne nõudlus ning vaba tootmisvõimsus võib tähendada suuremat kogust kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina omamaine tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid 40 000 tonni, st pool Hiina tegelikust toodangust.
(36)
Seoses vaba tootmisvõimsusega näitab uurimise käigus kohapeal kogutud teave seda, et ainsale koostööd tegevale tootjale, kellele kuulus üle 20 % Hiina installeeritud tootmisvõimsusest 2012. aastal, anti luba tootmisvõimsust 2014. aastal 50 % võrra suurendada. Eeldatavasti kasutatakse seda uut tootmisvõimsust muu hulgas tootja enda tootmisprotsessides (DCD sisemine kasutamine) ja Hiina siseturul, mis kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ära umbes poole ainsa koostööd tegeva tootja DCD toodangust. Ainsalt koostööd tegevalt tootjalt saadud teave näitas, et tootmisvõimsusesse tehtavaid tulevasi investeeringuid kasutatakse muu hulgas nõudluse rahuldamiseks Hiina siseturul, mis on suur ja mis kasvab kiiresti.
(37)
Hiina on seega olukorras, kus ta saab toota suuri koguseid ekspordiks, sest eelkõige puuduvad märgid selle kohta, et kogu vaba tootmisvõimsus suudetakse Hiina siseturul ära kasutada.
3.3.3. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(38)
Eurostati andmete ja kontrollitud impordiandmete kohaselt vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt pärast meetmete kehtestamist 2007. aastal, kuid hakkas seejärel taas tasapisi suurenema alates 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni, jäädes 2007. aasta tasemele siiski alla. See peegeldub ka Hiinast pärit impordi turuosas, mis langes 40-45 % tasemelt 2007. aastal 10-15 % tasemele 2009. aastal ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks uuesti 15-20 % tasemele vaatamata sellele, et Hiina hinnad olid 73 % suurenenud.
3.3.4. Liidu turu atraktiivsus
(39)
Liidu turg on suhteliselt suur turg ja hõlmab ligikaudu 18 % maailma DCD tarbimisest, kuid see ei ole tingimata kõige atraktiivsem ega ainus atraktiivne turg müügisegmentide või hinna poolest (vt põhjendus 74). Olemasoleva teabe põhjal saab tõepoolest väita, et Hiina tootjad prognoosivad nõudluse suurenemist näites India ravimitööstuses, kus kasutatakse DCD-d toorainena diabeediravimi (metformiini) tootmisel. Seepärast võib selline uus nõudlus suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest ära kasutada. Eespool esitatut silmas pidades leitakse, et liidu turg ei ole Hiina eksportijate jaoks ainus atraktiivne turg.
3.3.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(40)
Uurimine on kinnitanud, et Hiinast imporditud toode on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sisenenud liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Arvestades dumpingu jätkumist, samuti asjaolu, et liidu turg on suhteliselt suur turg, mis oli Hiina eksportijatele minevikus üsna atraktiivne, ning arvestades Hiina vaba tootmisvõimsust, mis ületab liidu kogutarbimist, võib järeldada, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. Siiski tuleb märkida, et praegune dumpingu tase on märkimisväärselt madalam esialgses uurimises kindlakstehtud tasemest.
4. OLUKORD LIIDU TURUL
4.1. Sissejuhatav märkus
(41)
Kuna analüüs käsitleb üksnes ühte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tõttu enamik näitajaid esitatud indekseeritud kujul.
4.2. Liidu tootmisharu
(42)
Liidu tootja AlzChem GmbH toodang moodustab 100 % liidus valmistatud DCDst. Seepärast leitakse, et AlzChem AG esindab liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
4.3. Tarbimine liidu turul
(43)
Liidu tarbimine arvutati selle alusel, kui suur on liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, ja Eurostati impordiandmete põhjal, mida on võrreldud muude statistiliste allikatega. Vaatlusaluse perioodi jooksul muutus see järgmiselt:
Tabel 1
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonni)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Lisaks eespool esitatud turutarbimisele märgitakse, et vaatlusalusel perioodil jäi liidu tööstusharus DCD sisemine kasutamine vahemikku 10-20 % liidu kogutoodangust ning see muutus järgmiselt:
Tabel 2
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Sisemine kasutamine - Indeks (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Hiina import liitu
(45)
Pidades silmas, et uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportija, peeti Eurostati andmeid parimaks teabeallikaks impordimahtude ja hindade kohta. Eurostati andmed hõlmavad 27 ELi liikmesriiki ning neid andmeid on võrreldud Hiina ekspordistatistika, artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja koostööd tegevate importijate/kasutajate andmetega.
(46)
DCD-d imporditi Hiinast kahe tolliprotseduuri raames. Tavaprotseduuri raames tuli tasuda tavapärast tollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu. Seestöötlemise protseduuri puhul selliseid makse maksta ei tulnud, sest materjali kasutati tootmisahela järgmise etapi toodete valmistamiseks, mis eksporditi väljapoole liitu. Nagu allpool esitatud tabelist näha, hõlmas seestöötlemine ligikaudu kaks kolmandikku läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordist.
4.4.1. Maht ja turuosa
(47)
Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2007. aastal vähenes Hiina impordimaht märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli üldine turuosa 15-20 %. Vaatamata sellele kõikus vaatlusalusel perioodil tavaprotseduuriga hõlmatud Hiina impordi maht, kusjuures seestöötlemise soodustuse raames toimuv Hiina import suurenes rohkem kui kaks korda. Kui võtta arvesse mõlemat protseduuri, suurenesid küll impordimahud, kuid need jäid siiski tunduvalt allapoole meetmete kehtestamise eelset taset (üle 6 000 tonni).
Tabel 3
Import Hiinast
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Impordimaht - tavaprotseduur (tonni)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009 = 100)
100
142
202
83
Turuosa
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Keskmine impordihind - tavaprotseduur (eurot / tonni kohta)
1 218
1 267
1 826
2 101
Keskmine impordihind - seestöötlemine (eurot / tonni kohta)
1 677
1 463
1 674
2 069
Impordimaht - seestöötlemine (tonni)
676
984
654
1 467
Indeks (2009 = 100)
100
146
97
217
Turuosa - kõik protseduurid
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Hind
(48)
Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt.
(49)
Liidu tootmisharu väitis, et hinnatõusu ei saa põhjendada peamiste kulutegurite, st tooraine ja elektri hinnatõusuga. Samas ei esitanud tööstusharu muid selgitusi ega põhjapanevaid tõendeid oma väite kinnitamiseks.
4.4.3. Hinna allalöömine
(50)
Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul ja Hiina importijate vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindasid (vaid standardtüüpi DCD). Liidu tootmisharu müügihindu kohandati tehasehindade tasemele eelkõige seoses saatekuludega ning komisjonitasudega. Hiina ekspordi CIF-hinnad saadi Eurostatilt ning neid võrreldi artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasiga ja need ei sisaldanud sellist importi, mis oli hõlmatud seestöötlemise protseduuriga. CIF-hindasid kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Hinna allalöömist seestöötlemise protseduuriga hõlmatud impordi puhul analüüsitakse põhjenduses 83.
(51)
Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hindasid alla.
4.5. Import liitu muudest kolmandatest riikidest
(52)
Import liitu muudest kolmandatest riikidest ei olnud märkimisväärne.
(53)
Vaatlusalusel perioodil ei ületanud impordimaht Ameerika Ühendriikidest kunagi 2 % suurust turuosa. Uurimine näitas, et tegelikult imporditi standardtüüpi DCD-d, mis oli algselt toodetud Hiinas ja seejärel mikroniseeritud Ameerika Ühendriikides.
Tabel 4
Import Ameerika Ühendriikidest
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Impordimaht (tonnides)
192
237
282
255
Indeks (2009 = 100)
100
123
147
133
Turuosa
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(54)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
4.6.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(55)
Liidu tootmisharul oli integreeritud tootmisahel, mis hõlmas lisaks DCD-le tootmisprotsessi eelmise ja järgmise etapi tooteid. DCD tootmisvõimsus liidus ei ole alates 2009. aastast muutunud. Vaatlusalusel perioodil suurendas liidu tootja oma toodangut peamiselt suurema nõudluse tõttu liidu turul, nagu on näidatud tabelis 1. Alates 2010. aastast on liidu tootja töötanud peaaegu täisvõimsusel. Olukord erines 2009. aastal, kui toodangut ja käivet mõjutas finantskriis.
Tabel 5
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang - Indeks (2009 = 100)
100
115
113
109
Tootmisvõimsus - Indeks (2009 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Varud
(56)
Liidu tootjal oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike varu ja seda ei peetud liidu tootmisharu olukorra hindamisel oluliseks asjaoluks.
Tabel 6
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Varud - Indeks (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Müügimaht, turuosa ja keskmised ühikuhinnad liidus
(57)
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 26 %, kusjuures müügihinnad suurenesid 7 %.
(58)
Liidu tootmisharul õnnestus müüki ELis suurendada tänu tarbimise suurenemisele, nagu on näidatud tabelis 1. Liidu tööstusharu suutis säilitada suure turuosa liidu turul.
Tabel 7
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht - Indeks (2009 = 100)
100
121
125
126
Turuosa
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Müügihind - Indeks (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Kasumlikkus ja rahavoog
(59)
Liidu tööstusharu kasumlikkus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, sest ta suutis suurendada müügimahtu ja müügihindasid sõltumatutele tarbijatele liidu turul. Kasumlikkuse tugev paranemine on seda märkimisväärsem, et esialgsel uurimisperioodil oli tööstusharu sügavas kahjumis (- 20 % kuni - 30 %).
Tabel 8
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus
- 10 % - 0 %
- 10 % - 0 %
- 10 % - 0 %
- 5 % - 0 %
(60)
Sisemiste tehingute kasumlikkus oli võrdlemisi hea.
(61)
Vaatlusalusel perioodil oli rahavoog alati negatiivne, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperiood, mil see arenes kooskõlas üldise kasumlikkuse edenemisega.
Tabel 9
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog - Indeks (2009 = - 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(62)
Vaatlusalusel perioodil tegi liidu tööstusharu investeeringuid olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. 2009. aastal tehti uus märkimisväärne mikro-DCDga seotud investeering.
Tabel 10
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud - Indeks (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Vaatlusalusel perioodil oli investeeringutasuvus negatiivne, mis on kooskõlas eespool osutatud kasumlikkusega.
Tabel 11
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringutasuvus - Indeks (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Liidu tootmisharu ei väitnud, et tal on vaatlusalusel perioodil esinenud raskusi kapitali kaasamisega.
4.6.6. Tööhõive, tootlikkus, majanduskasv ja palk
(65)
Vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringud aitasid kaasa kvalifitseeritud tööjõu arvu suurendamisele. Keskmine töötasu kasvas vaatlusalusel perioodil 15 % võrra.
(66)
Tööhõive ja tootlikkuse suurenemine peegeldavad 2010. aasta tootmise kasvu.
Tabel 12
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv - Indeks (2009 = 100)
100
107
104
105
Tootlikkus (tonni töötaja kohta) - Indeks (2009 = 100)
100
108
108
105
Tööjõukulu töötaja kohta - Indeks (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine
(67)
Nagu selgitatud punktis 3.2, jätkus dumping vaatlusalusel perioodil.
(68)
Arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule pidada suureks. Võrreldes esialgse uurimisega paranes liidu tööstusharu olukord märkimisväärselt - see oli varasemast dumpingust toibumas eelkõige kasumlikkuse, käibe ja turuosa seisukohast.
4.6.8. Kokkuvõte
(69)
Kuigi mõned eespool osutatud positiivsed arengusuundumused on alles hiljutised, leitakse, et liidu tööstusharu olukord on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt paranenud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks olid kõik finantsnäitajad positiivsed või sellele lähedal.
(70)
Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2007. aastal aitas liidu tööstusharul dumpingu kahjulikust mõjust toibuda ning ära kasutada liidu turu ja kolmandate riikide turgude potentsiaali. Seda, et liidu tööstusharu sai meetmetest kasu, näitab kõige paremini selle kõrge toodangutase, tootmisvõimsuse kasutamine ning kõrgemad ELi müügihinnad ja suurem kasumlikkus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina impordist märkimisväärset kahju enam ei tekkinud.
(71)
Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et esialgse uurimise raames ilmutasid teatavad kahjunäitajad positiivset trendi, aga see ei takistanud komisjoni kinnitamast märkimisväärse kahju olemasolu sellel ajal. See väide tuleb tagasi lükata. Määrusega (EÜ) nr 1331/2007 vastati vähem kasumliku liidu tööstusharuga seonduvatele asjaoludele. Lisaks erineb aegumise läbivaatamine täielikult algmääruse artikli 5 kohasest uurimisest. Neist viimane keskendub sellele, kas dumping tekitab kodumaisele tootmisharule kahju, kuid esimese puhul on tegemist tulevikku vaatava ülesandega, mille käigus analüüsitakse olukorda pärast meetmete aegumist.
5. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(72)
Nagu eespool mainitud, ei kandnud liidu tootmisharu uurimisperioodil materiaalset kahju. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist.
5.1. Vaba tootmisvõimsus Hiinas
(73)
Uurimine näitas, et Hiinas on palju vaba tootmisvõimsust (vt põhjendused 34-37). Samas puuduvad mõjuvad põhjused, mille alusel järeldada, et Hiina vaba tootmisvõimsuse tõttu suureneks eksport liidu turule märkimisväärselt.
(74)
Liidu turg on üks paljudest turgudest, kuhu Hiina eksportivad tootjad oma tooteid müüvad. Seoses hindadega kinnitavad liidu tööstusharu, koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja ja Hiina ekspordistatistika andmed seda, et mitmed kolmandate riikide turud on vähemalt sama atraktiivsed kui liidu turg.
(75)
Mis puutub liidu tootmisharu ekspordimüüki, toimus see sageli kõrgemate hindadega kui müük liidus. Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema kõrgemad ekspordihinnad ei ole seotud turgude atraktiivsusega, vaid neid saab pigem selgitada väikse müügimahuga. See väide tuleks tagasi lükata, sest ELi tootmisharu üldine müügimaht eksporditurgudel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (20-30 % liidu tootmisharu toodangust). Samuti ei suudetud tõendada, et müügimaht tarbijatele oli märkimisväärselt vähenenud.
(76)
Samuti ei nähtu statistilistest andmetest Hiina ekspordihindade kohta eri turgudel, et ELi turg on DCD eksportimisel atraktiivsem võrreldes muude eksporditurgudega. Juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli palju vaba tootmisvõimsust, kuid see ei põhjustanud Hiina eksportijate kahjulikku hinnakäitumist. Asjaolu, et vaba tootmisvõimsus suureneb veelgi, ei näita veel kahju kordumise tõenäosust. India on vaieldamatult suurim DCD turg maailmas. Hiina ekspordistatistika näitab, et Hiina müügimaht liitu moodustas vaid 10 % Indiasse suunatud müügimahust ning et Hiina keskmine müügihind tonni kohta oli ELi ja India puhul üsna võrdväärne. Teisisõnu, olulisel India turul valitsevad turuhinnad (mis suurenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 65 %) on DCD tootjatele samavõrra atraktiivsed. Puuduvad märgid selle kohta, et Hiina vaba tootmisvõimsus tooks endaga kaasa märkimisväärse impordi liitu. Praegu võib eeldada, et vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest ei võeta lähitulevikus kasutusele. See järeldus põhineb viimastel arengusuundumustel, sest taotluse esitaja esitatud andmete põhjal saab väita, et ajavahemikul 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurendas Hiina oma tootmisvõimsust 50 %, kuid kogutoodangut vaid 20 %. Taotluse esitaja koostatud prognoosid kuni 2016. aastani näitavad, et Hiina vaba tootmisvõimsus ületab tunduvalt üleilmset nõudlust ning jääb seega praegu ootele. Üleliigne tootmisvõimsus kogu riigis oleks väiksem, kui prognoosid koostataks koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmete põhjal. Igal juhul erineb DCD tootmine Hiinas selle tootmisest ELis (vt põhjendus 55 eespool), sest DCD tootmine Hiinas ei ole täielikult integreeritud tootmisahela osa, mistõttu on tootmisvõimsuse kasutamata jätmine vähem kulukas.
(77)
Lisaks võib ravimitööstuse suurenev nõudlus sellistes riikides nagu India (vt põhjendus 39) ära kasutada Hiina ülejäänud tootmisvõimsuse. Uurimise käigus tehti ka kindlaks, et äriühingu AlzChem DCD tooteid peeti ELi kasutajate jaoks atraktiivsemaks muu hulgas nende geograafilise asukoha ja tarnekindluse tõttu. See annab teatava eelise Hiina toodete ees just peamiste kasutajate puhul ELis, kes ostavad DCD-d suurtes kogustes. Seepärast ei saa selles kontekstis olla Hiina suur tootmisvõimsus põhjuseks, mille põhjal järeldada, et kahju kordumine on tõenäoline. Seda järeldust ei lükka ümber ka pelk asjaolu, et liidu tööstusharu osa üleilmses tootmisvõimsuses on vähenenud.
5.2. Kavandatud turukasvu mõju
(78)
Mitu osalejat märkis, et oodatakse DCD turu märkimisväärset üleilmset kasvu, mis on tingitud selle toote levinud kasutusest ravimi- ja põllumajandustööstuses. Eelkõige võib selle panna diabeediravimite tootmise suurenemise arvele peamiselt Indias. Seda kasvu kinnitab ka tarbimise suurenemine ELis, vt eespool tabel 1.
(79)
ELi turul prognoositakse edasist kasvu, kuid veidi väiksemal määral. Selle võib panna suure ravimitootja arvele, kes müüb oma tooteid kogu maailmas, kuid asub ELis.
(80)
Pärast avalikustamist vaidlustas taotluse esitaja kasvu ulatuse. Samas märgitakse, et taotluse esitaja avaldused olid vastuolulised ning et mitmed allikad viitavad kindlale nõudlusele ELis ja märkimisväärsele üleilmsele kasvule. Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud müügiandmed viitavad kiiresti kasvavale tarbimisele Hiina siseturul. Seega ei toeta olemasolevad andmed taotluse esitaja väidet, et nõudlus on või jääb tagasihoidlikuks.
(81)
Pärast avalikustamist rõhutas taotluse esitaja samuti, et tema müügimahud ja ELi turuosa on vähenenud. Sellega seoses tuleb märkida, et ELi tööstusharu on töötanud peaaegu täisvõimsusel ja väheste varudega ning DCD tarbimine ELis on suurenenud. See on eelkõige tingitud asjaolust, et ELi tööstusharu otsustas keskenduda ELi turule, suurendamata seejuures oluliselt tootmisvõimsust, mida ta ei saaks teistel turgudel täielikult ära kasutada. Olukord võib muutuda, kui laienemisplaanid täituvad. Seepärast eeldatakse, et isegi siis, kui Hiina DCD import liitu lähiajal suureneb, ei too see endaga automaatselt kaasa kahju kordumist. Nagu Hiina tootjad, saab ka liidu tootmisharu kasu nõudluse üleilmsest suurenemisest.
(82)
Sellega seoses, ja nagu eespool nimetatud, on liidu tootja turul heas kirjas ja teda eelistab tarnijana mitu peamist klienti, vähemalt teatavate DCD saaduste puhul. DCD toodete kvaliteet ja usaldusväärsus liidus tähendab seda, et tootjal on võimalik tagada suuri lepinguid peamiste ELi tarbijatega, ning loodetavasti selline olukord jätkub hoolimata sellest, kas meetmed tunnistatakse kehtetuks või mitte. Pärast avalikustamist märkis oluline ELi kasutaja, et ta kavatseb ka edaspidi menetlusega hõlmatud toodet hankida liidu tööstusharult ning isegi dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral.
5.3. Muud kaalutlused
(83)
Nagu selgitatud põhjendustes 50-51, ei löönud Hiina impordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tööstusharu hindasid alla. Hindade allalöömist ei esinenud tavaprotseduuri (ligikaudu kolmandik impordimahust) puhul. Hindade allalöömist esines vähesel määral siis, kui arvestati ka seestöötlemist (kaks kolmandikku impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). See olukord erines hindade olulisest allalöömisest, mis tuvastati esialgse uurimise käigus ja mis tulenes impordihindade üldisest järkjärgulisest suurenemisest alates meetmete kehtestamisest, kuigi see suurenemine ei olnud pidev. Ajavahemikul 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurenes CIF-hinnaga liidu tollipiiril toimuv import Hiinast tegelikkuses 73 %.
(84)
ELi tööstusharu on näidanud, et ta suudab püsida konkurentsivõimeline ka meetmete puudumise korral, arvestades tööstusharu märkimisväärset eksporti (20 - 30 % toodangust uurimisperioodil) kolmandatesse riikidesse, kus meetmed ei kehti, ning kus tal on tulnud konkureerida Hiinaga ilma dumpinguvastaste meetmete toetuseta. Allpool kirjeldatud vähenevat ekspordimahtu tuleks vaadelda koos suureneva müügiga liitu ning liidu tootmisharu muutumatu tootmisvõimsusega, mis on põhimõtteliselt täielikult ära kasutatud.
Tabel 13
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ekspordimaht - Indeks (2009 = 100)
100
105
80
77
Impordihind (sõltumatu) - Indeks (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Analüüsiti ka Hiina impordihindasid 8 kuu jooksul pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võttes arvesse liidu tööstusharu avaldust. Liidu tootmisharu väitis, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi algas uus Hiina ekspordist põhjustatud tugev hinnasurve. Tuginedes algmääruse artikli 6 lõikele 1 koostoimes selle artikli 11 lõikega 5, ei võeta üldjuhul arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnevat perioodi käsitlevaid andmeid. Isegi kui seda teavet arvesse võetakse, ei saaks selle põhjal selles etapis järeldusi teha, sest ei ole kindel, kas muutunud hinnad on püsivad. Näiteks, kuigi hinnad langesid alates läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpust kuni maini 2013, suurenesid need juunis 2013 taas 10 %. Arvestades seda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsed hinnad olid esialgse uurimisperioodi hindadest märkimisväärselt kõrgemad, ei ole tõenäoline, et need võiksid lähitulevikus märkimisväärselt halvendada liidu tööstusharu olukorda, mis praegu ei kanna olulist kahju.
(86)
Seega puuduvad märgid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks turuhindasid lühikeses ja keskmises perspektiivis. Tuleb märkida, et suur osa liidus müüdavast DCD-st on reguleeritud mitmeaastaste lepingutega, ning näib, et liidu tööstusharule on usaldusväärsed ja püsivad tarned usaldusväärselt tootjalt väga tähtsad. Lisaks toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks kolmandikku impordist seestöötlemise protseduuri alusel, mille puhul ei tule tasuda impordi- ega dumpinguvastaseid maksusid. Kuigi ei saa välistada, et mõni leping võidakse uuesti läbi vaadata ja impordihinnad võivad väheneda, on nende kahjustav tase vähetõenäoline, kui tollimaksud tunnistatakse kehtetuks.
5.4. Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta
(87)
Eespool esitatut arvesse võttes ei ole tõenäoline, et liidu tööstusharu peaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma müügi- ja tootmismahtusid ja/või DCD hinda vähendama sellisel määral, mis mõjutaks märkimisväärselt tööstusharu kasumlikkust ja üldist olukorda.
(88)
Vastupidi, arvestades tarbimise üleilmset kasvu, Hiina impordimahtusid ja -hindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning hindasid muudel turgudel, prognoositakse, et meetmete puudumise korral püsib liidu tootmisharu DCD müük tugeval tasemel ja aitab kaasa tema DCD ja NCN ahelatega seotud tegevusele.
(89)
Prognooside kohaselt töötab liidu tootmisharu edasi täisvõimsusel hoolimata sellest, kas meetmed tühistatakse või mitte. Lisaks viis liidu tööstusharu sellel aastal lõpule laienemisprogrammi eeltöö. 2013. aasta sügisel otsustas tööstusharu märkimisväärselt suurendada DCD tootmisvõimsust. Turg, sealhulgas olulised ELis asuvad kliendid, tervitasid laienemisprogrammi. Laienemisprogrammis lähtutakse sellest, et liidu tööstusharu usub tugevasse üleilmsesse nõudlusesse ning et AlzChem peaks sellest kasvust kasu saama.
(90)
Isegi kui liidu tööstusharu satub lähitulevikus Hiina impordist tuleneva hinnasurve alla, ei peeta selle mõju hindadele ja kasumlikkusele märkimisväärseks, sest liidu tööstusharul on suur turuosa, eelised seoses tarnete kvaliteedi ja usaldusväärsusega ning võimekus täita suuri lepinguid. Seega ei ole mõju osas täidetud algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud kahju tõenäolisuse tingimus.
(91)
Komisjon järeldab, et kahju kordumise tõenäosus liidu tööstusharule puudub, kui olemasolevad meetmed tunnistatakse kehtetuks.
6. LIIDU HUVID
(92)
Kuna jõuti järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub, ei ole vaja liidu huvisid välja selgitada.
7. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMINE
(93)
Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada tunnistada olemasolevad meetmed kehtetuks. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Kui avaldusi ja märkusi tehti, võeti need nõuetekohaselt arvesse, kuid neist ükski ei mõjutanud eespool tehtud järeldusi.
(94)
Eelpool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Hiinast pärit DCD impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada.
(95)
Arvestades eespool kirjeldatud teatavaid tingimusi, eriti vaba tootmisvõimsust Hiinas ja võimalikku hindade allalöömist pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, jälgib komisjon asjaomase toote importi, et lihtsustada nõuetekohaste meetmete kiiret võtmist, kui olukord seda nõuab. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Dumpinguvastased meetmed CN-koodi 2926 20 00 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit 1-tsüanoguanidiini (ditsüaandiamiidi) impordi suhtes tunnistatakse kehtetuks ning seda importi käsitlev menetlus lõpetatakse.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. veebruar 2014