NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1205/2013,
26. november 2013,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
28. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit solaarklaasi impordi suhtes liitu.
(2)
Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas 15. jaanuaril 2013 EU ProSun Glass (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu solaarklaasi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müümise kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise alustamiseks piisavaks.
(3)
Pärast algatamisteate avaldamist teavitati komisjoni, et toode on algatamisteate punktis 2 valesti määratletud. Sellest tulenevalt avaldati Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate parandus, (3) milles asjaomane väike viga parandati.
(4)
27. aprillil 2013 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) samaaegselt toimuva subsiidiumivastase menetluse algatamisest Hiina RVst pärit solaarklaasi impordi suhtes ja alustas eraldi uurimist.
1.2. Registreerimine
(5)
Koos kaebusega esitati taotlus registreerida asjaomasest riigist pärit solaarklaasi import, mis seejärel võeti 2. oktoobril 2013 tagasi.
1.3. Asjaomased isikud
(6)
Komisjon andis uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Hiina RV tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ja Hiina RV ametiasutustele. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Ühtlasi teavitas komisjon algatamisest tootjaid võimalikes võrdlusriikides ja kutsus neid üles osalema.
1.3.1. Väljavõtteline uuring
a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(7)
Uurimise käigus selgus, et praegu koosneb liidu tootmisharu seitsmest tegutsevast tootjast, kellest kaks on VKEd. Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim koosnes neljast liidu tootjast, kes komisjonile teadaolevalt tootsid enne uurimise algatamist solaarklaasi. Komisjon koostas valimi samasuguse toote suurima representatiivse müügimahu põhjal ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 50 % liidu kogutoodangust. Komisjon teavitas huvitatud isikuid kavandatud liidu tootjate valimist teatisega, mis lisati toimikusse, millega huvitatud isikud võisid tutvuda. Samuti saatis komisjon liidu tootjatele kirja, milles teavitas neid kavandatud valimist. Huvitatud isikuid kutsuti algatamisteates ka üles esitama oma seisukohti esialgse valimi kohta.
(8)
Üks VKE väljendas samuti huvi valimis osalemise vastu. Komisjon otsustas lisada valimisse kõnealuse äriühingu koos teise äriühinguga, kellel oli suurem müügimaht, jättes valimist välja väikseima müügimahuga äriühingu. Muid märkusi esialgselt koostatud valimi kohta ei saadud. Selle tulemusel lisas komisjon algselt kavandatud valimisse kaks äriühingut ja kõrvaldas sealt ühe äriühingu.
(9)
Lõpuks otsustas komisjon pärast kontrollkäike kõrvaldada valimist ühe viiest kaasatud äriühingust, sest leiti, et kõnealune äriühing ei ole liidu tootmisharu suhtes representatiivne. Eelkõige oli see äriühing alustamisetapis (mis ei kehtinud liidu tootmisharu kui terviku puhul) ja seega ei oleks tema kasumlikkuse suundumus andnud tõepärast ülevaadet liidu tootmisharu olukorrast.
(10)
Selle tagajärjel koostati lõpuks neljast liidu tootjast koosnev valim. Lõpliku valimi arvele langeb 79 % liidu tootmisharu müügist liidu turul. Seega leitakse, et valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.
(11)
Liidu seitsmest tootjast kolm taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende isikut ei avalikustataks. Nad väitsid, et nende isiku avaldamine võib oluliselt kahjustada nende äritegevust. Nende taotlus vaadati läbi ja see leiti olevat põhjendatud. Peale selle otsustati liidu tootjate piiratud arvu arvesse võttes jätta avalikustamata anonüümsust mitte taotlenud liidu tootjate nimed, sest see võib tahtmatult kaasa tuua ka teiste tootjate isiku avalikustamise. Äriühingu Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (edaspidi „GMB/IF”) isik on aga juba teada, sest ta teatas avalikult, et on üks kaebuse esitajatest.
b) Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(12)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave.
(13)
Algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vormile vastasid neli sõltumatut importijat, samal ajal kui ainult kaks importijat esitasid konkreetsed vastused küsimustikule. Koostööd tegevate importijate väikest arvu arvesse võttes ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.
c) Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Võttes arvesse eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõtteline uuring dumpingu kindlakstegemiseks. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.
(15)
Kaksteist Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni, kelle toodang moodustas asjaomasel perioodil üle 95 % Hiina koguekspordist liitu, esitasid taotletud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse.
(16)
Saadud teabe põhjal ja kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon viiest eksportivast tootjast koosneva esialgse valimi solaarklaasi suurima representatiivse liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida.
(17)
Nii kõiki asjaomaseid isikuid kui ka Hiina RV ametiasutusi teavitati kavandatud valimist ja kutsuti üles esitama oma märkusi. Pärast saadud märkuste analüüsimist otsustas komisjon säilitada viiest äriühingust koosneva kavandatud valimi ning kõiki huvitatud isikuid teavitati vastavalt sellele lõplikult moodustatud valimist.
(18)
Järgnevalt selgus, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat olid oma eksportmüüki liitu ülehinnanud ja olid seepärast kaasatud valimisse põhjendamatult. Seega jäeti mõlemad äriühingud valimist välja, andes neile esmalt võimaluse esitada märkusi. Pärast äriühingute esitatud märkuste nõuetekohast hindamist jõudis komisjon järeldusele, et nad ei olnud esitanud valesid andmeid tahtlikult, ning otsustas neid jätkuvalt käsitada koostööd tegevate isikutena algmääruse artikli 18 tähenduses.
(19)
Pärast kõnealuste äriühingute väljajätmist kaaluti teiste eksportivate tootjate valimisse lisamist. Võttes aga arvesse asjaolu, et mõlemad äriühingud jäeti välja uurimise hilises etapis, ei peetud seda mõistlikuks, sest see oleks võinud ohustada uurimise lõpetamist ettenähtud tähtaja jooksul.
(20)
Seega on solaarklaasi eksportivate tootjate või eksportivate tootjate kontsernide läbivaadatud valim järgmine:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd ja seotud äriühingud (edaspidi „Flat Glass kontsern”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (edaspidi „Xinyi”) ja temaga seotud kaupleja;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd ja seotud äriühingud (edaspidi „Hehe kontsern”).
(21)
Komisjon korrigeeris Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote eksportmüügi kogumahtu pärast seda, kui teda teavitati kahe eksportiva tootja eksportmüügi ülehindamisest (vt põhjendus 18 eespool). Vastavalt koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetele langeb lõpliku valimi arvele üle 50 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Seepärast leitakse, et valim on Hiina RVst liitu eksporditava solaarklaasi mahu suhtes representatiivne.
d) Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(22)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele seda taotlenud Hiina eksportivatele tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele ja nende ühendustele ning kasutajatele, kes olid endast algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul teada andnud.
(23)
Küsimustikule vastasid neli Hiina eksportivat tootjat, kõik valimisse kaasatud liidu tootjad, kaks sõltumatut liidu importijat ning 12 kasutajat.
(24)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute või äriühingute kontsernide valdustesse:
(a)
liidu tootjad:
-
GMB/IF ja teised äriühingud, keda koheldakse konfidentsiaalselt;
(b)
importijad:
-
Vetrad NV, Madalmaad;
(c)
kasutajad:
-
Sunerg Solar SRL, Itaalia;
(d)
eksportivad tootjad Hiina RVs:
-
valimisse kaasatud äriühingud:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (edaspidi „Flat Glass kontsern”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (edaspidi „Xinyi kontsern”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., ja Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (edaspidi „Hehe kontsern”);
-
äriühing, mida hinnati individuaalselt:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd (edaspidi „Henan Yuhua”);
(e)
tootja võrdlusriigis:
-
arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b määratletud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Türgi.
1.3.2. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(25)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(26)
Käesoleva uurimise raames vaadeldav toode on solaarklaas, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300-2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt) („vaatlusalune toode”).
(27)
Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla.
(28)
Solaarklaas on üks komponent nii elektri tootmiseks kasutatavate kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja kilest fotoelektriliste moodulite kui ka kuuma vee saamiseks kasutatavate lamedate päikesekollektorite valmistamisel.
2.2. Samasugune toode
(29)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV siseturul toodetud ja müüdaval tootel, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigina kasutatud Türgis toodetud ja Türgi siseturul müüdaval toote on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama peamine kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
2.3. Toote määratlusega seotud väited
(30)
Üks importija soovis, et uurimise alt jäetaks välja kasvuhoonete ehitamiseks kasutatav kasvuhooneklaas, väites, et kasvuhoonete jaoks kasutatakse äärmiselt erinevas mõõdus klaasi, samas kui solaarklaasi toodetakse üksnes teatavates kindlates mõõtudes. Peale selle esitas kõnealune importija tõendi selle kohta, et osa tema impordist moodustab klaas, mille rauasisaldus on üle 300 ppm. Sellest tulenevalt jääb see osa imporditavast kasvuhooneklaasist ilmselgelt käesoleva uurimise käsitlusalast välja.
(31)
Teine importija väitis, et tema imporditaval mööbliklaasil (mida kasutatakse klaasriiulite, klaaspaneelide, lauaklaaside, liuguste paneelide, kattepaneelide jms jaoks) on samasugused või väga sarnased tehnilised omadused kui solaarklaasil, kuid taotles selle uurimise alt välja jätmist, sest sellel on erinev kasutusotstarve. Esitatud tõendite põhjal tundub aga, et suuremal osal tema imporditaval klaasil ei ole kõiki eespool põhjenduses 26 kirjeldatud solaarklaasi tehnilisi omadusi. Eelkõige on kuut liiki imporditud klaasil palju suurem rauasisaldus kui 300 ppm, samal ajal kui üht tüüpi imporditud klaasi rauasisaldus on alla 300 ppm, ent selle päikese läbitustegur on oluliselt väiksem kui minimaalne 88 %, mis on vajalik selle määratlemiseks solaarklaasina. Importija väitis, et kuigi seda liiki klaas ei vasta ühele eespool põhjenduses 26 kirjeldatud solaarklaasi tehnilisele omadusele, on see kooskõlas solaarklaasi põhilise liigitusega, st tegemist on „karastatud sooda-lubi-lehtklaasiga”. Komisjon on esialgsel seisukohal, et uurimise käsitlusalasse kuulub üksnes seda liiki klaas, mis vastab kõikidele solaarklaasi tehnilistele omadustele. Sellest tulenevalt tehakse esialgu järeldus, et eespool nimetatud liiki klaas, mida impordib asjaomane importija, jääb väljapoole uurimise käsitlusala.
(32)
Kõik kasvuhooneklaasi ja mööbliklaasi liigid, millel võivad olla solaarklaasiga sarnased tehnilised omadused, jäävad aga käesolevas etapis vaatlusaluse toote määratluse alla, sest neid on võimalik kasutada solaarklaasina.
(33)
Veel väitis asjaomane importija, et valuklaas tuleks toote määratluse alt välja jätta, sest selle tootmisprotsess erineb valtsklaasi omast, mida kõnealune importija peab ainsaks solaarklaasi liigiks. Kuna valuklaasist kodusisustustooted ei suuda väidetavalt asendada solaarklaasist tooteid, väideti lisaks, et valuklaasi ei tuleks käsitada samasuguse tootena ja see tuleks uurimise käsitlusalast välja jätta. Komisjon on esialgu arvamusel, et valuklaasi ei saa uurimise käsitlusalast välja jätta, sest see vastab kõikidele eespool põhjenduses 26 esitatud tehnilistele omadustele. Lisaks näitas uurimine, et valuklaasi saab ilmaselgelt kasutada solaarklaasina ning seda toodavad nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportijad. Sellest tulenevalt tehakse esialgne järeldus, et valuklaas jääb uurimise käsitlusalasse.
3. DUMPING
3.1. Turumajanduslik kohtlemine
(34)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1-6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.
(35)
Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:
(1)
majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi;
(2)
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
(3)
endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
(4)
pankroti- ja asjaõigusaktid tagavad õiguskindluse ja stabiilsuse ning
(5)
valuutavahetus toimub turukursside alusel.
(36)
Kümme koostööd tegevat äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt kontrolliti turumajandusliku kohtlemise võimaldamist nii kahe valimisse kaasatud äriühingu kui ka individuaalselt hinnatud äriühingu puhul (vt põhjendus 48 allpool).
(37)
Selle põhjal tehti otsus turumajandusliku kohtlemise kohta järgmise nelja äriühingu või äriühingute kontserni puhul:
-
valimisse kaasatud äriühingud:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (edaspidi „Flat Glass kontsern”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (edaspidi „Xinyi kontsern”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) ja Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (edaspidi „Hehe kontsern”);
-
äriühing, mida hinnati individuaalselt:
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (edaspidi „Henan Yuhua”).
(38)
Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustes.
(39)
Seotud isikute puhul kontrollib komisjon, kas seotud isikute kontsern tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimused. Sellistel juhtudel, kui vaatlusaluse toote tootmises või müügis osaleb otseselt või kaudselt Hiina RVs asuva taotleja tütarettevõtja või mis tahes muu seotud ettevõtja, hinnatakse turumajanduslikku kohtlemist seega nii iga üksiku äriühingu kui ka terve äriühingute kontserni puhul.
(40)
Sellest tulenevalt uuriti turumajandusliku kohtlemise taotlusi nelja eksportiva tootja (äriühingute kontserni) puhul, mis koosnesid kokku üheteistkümnest juriidilisest isikust.
(41)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlevast neljast eksportivast tootjast (äriühingute kontsernist) ei suutnud tõendada, et nad täidavad kõik algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid.
(42)
Täpsemalt ei suutnud kolm eksportivat tootjat ei eraldi ega kontsernina tõendada, et neil on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ning seepärast ei vastanud nad turumajandusliku kohtlemise teisele kriteeriumile.
(43)
Peale selle ei suutnud ükski neljast eksportivast tootjast ei eraldi ega kontsernina tõendada, et nende puhul ei ole varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi. Sellest tulenevalt ei vastanud need äriühingud või äriühingute kontsernid turumajandusliku kohtlemise kolmandale kriteeriumile. Täpsemalt kohaldati kõigi nelja eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni suhtes maksusoodustusi.
(44)
Lisaks ei vastanud üks asjaomane eksportiv tootja kolmandale kriteeriumile ka selle põhjal, et hoolimata oma kehvast finantsolukorrast said mitu kontserni kuuluvat äriühingut uurimisperioodi jooksul (ja enne seda) rahalisi vahendeid selliste intressimääradega, mida tavapärastel turumajanduslikel tingimustel pakutakse üksnes heas finantsolukorras olevatele äriühingutele. Teine eksportivate tootjate kontsern ei vastanud kolmandale kriteeriumile ka seetõttu, et kontserni kuuluvad äriühingud ostsid riigi omandusse kuuluvalt tarnijalt maagaasi odavama hinnaga.
(45)
Komisjon teavitas asjaomaseid äriühinguid, Hiina RV ametiasutusi ja kaebuse esitajat turumajandusliku kohtlemise uurimise tulemustest ning kutsus neid üles esitama märkusi.
(46)
Esitatud märkused ei muutnud komisjoni esialgseid järeldusi. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c teavitati 13. septembril 2013 kõiki taotlejaid individuaalselt ja ametlikult komisjoni lõplikust otsusest nende vastava turumajandusliku kohtlemise taotluse kohta.
(47)
Selle põhjal ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud neljast koostööd tegevast Hiina RV eksportivast tootjast või eksportivate tootjate kontsernist tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ning seepärast lükati nende turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi.
3.2. Individuaalne hindamine
(48)
Üks kahest algselt valimisse kaasatud, ent hiljem sellest välja jäetud eksportivast tootjast (vt põhjendus 18) taotles algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalset hindamist juhul, kui teda valimisse ei kaasata. Pärast äriühingu valimist väljajätmist ja arvestades asjaolu, et turumajanduslikku kohtlemist käsitlev kontrollkäik oli juba toimunud (vt põhjendus 37 eespool), leiti, et asjaomasele äriühingule individuaalse hindamise võimaldamine ei oleks põhjendamatult koormav. Ükski teine valimisse mitte kaasatud eksportiv tootja ei taotlenud individuaalset hindamist.
3.3. Normaalväärtus
3.3.1. Võrdlusriigi valik
(49)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a nägi komisjon algatamisteates ette, et normaalväärtus määratakse kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või juhul, kui sobilikku kolmandat turumajanduslikku riiki ei leita, määratakse normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a kindlaks liidu hindade põhjal. Enne liidu hindadele tuginemist uurib komisjon kõiki võimalusi sobiliku võrdlusriigi valimiseks.
(50)
Huvitatud isikuid kutsuti üles esitama märkusi võrdlusriigi valiku ja liidu hindade kasutamise kohta.
(51)
Märkusi esitasid Hiina kergetööstustoodangu ja tarbekunsti impordi ja ekspordi koda, üks sõltumatu importija ning kaks Hiina eksportivat tootjat, kes kõik vaidlustasid liidu hindade kasutamise normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Sobilike võrdlusriikidena pakuti välja Türgi ja India.
(52)
Vahepeal tegid komisjoni talitused kõikide sobiliku võrdlusriigi valimise võimaluste uurimisel kindlaks üksteist turumajanduslikku kolmandat riiki, kus võidaks solaarklaasi toota, tuginedes avalikult kättesaadavale teabele, ja kutsusid 24 asjaomastes riikides tegutsevat äriühingut üles tegema komisjoniga koostööd. Kõnealused riigid olid Austraalia, India, Indoneesia, Jaapan, Saudi Araabia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan, Tai, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.
(53)
Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal toodetakse samasugust toodet peale Hiina RV ja liidu ainult Indias ja Türgis. Selleks et hinnata nõuetekohaselt Türgi ja India sobilikkust asjakohaste võrdlusriikidena, analüüsis komisjon samasugust toodet käsitlevat teavet, täpsemalt tootjate arvu, siseturu suurust, impordi taset ning kaubanduslikke ja mittekaubanduslikke tõkkeid mõlemas riigis. Endast andis aga teada ja väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd ainult üks Türgi äriühing, hoolimata komisjoni mitmest jõupingutusest teha koostööd ka India tootjatega.
(54)
Türgi näol on tegemist kolmanda turumajandusliku riigiga. Samasuguse toote suhtes kohaldatav imporditollimaks on 3 % enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast. Tänu Türgi ja ELi tolliliidule kohaldatakse kahepoolselt 0 % imporditollimaksu. Tundub, et samasuguse toote suhtes ei kohaldata mingeid muid tollimakse ega teisi olulisi mittekaubanduslikke tõkkeid.
(55)
Uurimises koostöö tegemiseks valmisolekut väljendanud Türgi tootja väitel on ta ainus äriühing, kes Türgis samasugust toodet toodab. Äriühingu tootmismaht on märkimisväärne ning ta nii ekspordib samasugust toodet kui ka müüb seda siseturul, kusjuures ekspordikogused on suuremad kui siseturul müüdavad kogused.
(56)
Hoolimata kaubanduslike ja mittekaubanduslike tõkete puudumisest ei imporditud Türgi turule uurimisperioodil peaaegu üldse solaarklaasi. Samal ajal kinnitas komisjoni uurimine, et koostööd tegeva võrdlusriigi tootja kasum oli uurimisperioodil mõistlik ega olnud ülemäärane.
(57)
Tuginedes eespool kirjeldatule ja võttes arvesse kogu uurimise käesolevas etapis kättesaadavat teavet, valiti Türgi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a esialgselt võrdlusriigiks.
3.3.2. Normaalväärtus
(58)
Võttes arvesse asjaolu, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt.
(59)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas Türgis on samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele representatiivne. Leiti, et koostööd tegeva Türgi tootja samasuguse toote müük toimus Türgi siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad.
(60)
Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks Türgi tootja tootmiskulud uurimisperioodi jooksul.
(61)
Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(62)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.
(63)
Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, arvutati normaalväärtus nii, et Türgi tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide kasumimarginaal.
(64)
Kuna Türgis toodetud solaarklaasi puhul ei kasutatud uurimisperioodil pindamist ega klaasivalu, ei müüdud Türgi siseturul mitut tooteliiki. Seepärast tuli selliste tooteliikide puhul, mida uurimisperioodil Türgis ei müüdud, ent mida eksporditi Hiina RVst liitu, algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus, tuginedes Türgi võrdlustootja tootmiskuludele, millele liidetakse mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Pindamise kulud ja klaasivalu kulud põhinesid liidu tootmisharu esitatud andmetel.
3.4. Ekspordihinnad
(65)
Ekspordihinnad põhinesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.
3.5. Võrdlus
(66)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.
(67)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(68)
Sellest lähtuvalt võeti kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et see hindade võrreldavust mõjutas, arvesse transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulusid, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, eksporditollimakse ja vahendustasusid.
3.6. Dumpingumarginaal
(69)
Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist arvestuslikku normaalväärtust Türgis vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.
(70)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja ühe individuaalselt hinnatud äriühingu dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks Türgis kindlaks määratud samasuguse toote iga liigi arvestusliku normaalväärtuse kaalutud keskmist iga äriühingu vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(71)
Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta kindlaksmääratud marginaalide põhjal.
(72)
Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme Hiina RVs. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust, nagu on täpsustatud kaebuses (vt põhjendus 15 eespool).
(73)
Koostöö tase on kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas rohkem kui 80 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil. Selle põhjal määrati kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile.
(74)
Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.
Äriühingu nimi
Esialgne dumpingumarginaal
Valimisse kaasatud äriühingud
Flat Glass kontsern
86,2 %
Hehe kontsern
75,3 %
Xinyi kontsern
74,0 %
Individuaalse dumpingumarginaaliga äriühing
Henan Yuhua
31,9 %
Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse valimi keskmist
79,8 %
Kõik teised äriühingud
86,2 %
4. KAHJU
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(75)
Liidus tootis samasugust toodet uurimisperioodi jooksul kaheksa tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(76)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu olemasolevat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuse esitajalt saadud teavet, liidu tootmisharu ühenduse (Glass for Europe) esitatud makromajanduslikke andmeid ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastuseid küsimustikule. Kuna solaarklaasi imporditakse liitu tollitariifistiku rubriigi 7007 19 80 (muud - lamineeritud kildumatu klaas) all, mis hõlmab ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla, ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Impordimahud ja -väärtused tehti kindlaks kaebuse esitaja ning liidu tootmisharu ühenduse esitatud andmete põhjal. Kui see oli võimalik, võrreldi andmeid küsimustiku vastustega. Selle põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 21 734 000 m2.
(77)
Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 10, kaasati valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab 79 % liidu samasuguse toote kogumüügist.
4.2. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine
(78)
Uurimise käigus leiti, et ühegi valimisse kaasatud liidu tootja toodang ei olnud ette nähtud omatarbeks.
(79)
Sellest tulenevalt ei ole uurimise jaoks vaja eraldi analüüsida müüki suletud turul.
4.3. Liidu tarbimine
(80)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu kõikide tootjate müügi kogumahu alusel liidu turul, millest lahutati nende eksport ja millele liideti import Hiina RVst ja import muudest kolmandatest riikidest. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 76, põhines liidu tarbimine kaebuse esitaja ning liidu tootmisharu ühenduse (Glass for Europe) esitatud andmetel ja võimaluse korral võrreldi seda valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule.
(81)
Liidu tarbimine muutus järgmiselt.
Tabel 1
Liidu tarbimine (1 000 m2)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja
(82)
Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu kogutarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini 49 %, kuid kahanes uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes. Kokkuvõttes kasvas solaarklaasi tarbimine liidus 2009. aasta tasemega võrreldes märkimisväärselt. See on tingitud peamiselt lõpptoodete, eelkõige fotoelektriliste moodulite tarbimise kasvust (vt põhjendus 142 allpool).
4.4. Asjaomasest riigist pärit import
4.4.1. Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(83)
Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import liitu muutus järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht (1 000 m2) ja turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit impordi maht (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Turuosa
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja
(84)
Vaatlusalusel perioodil kasvas vaatlusaluse toote liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi maht märkimisväärselt - 596 %. Selle tagajärjel suurenes oluliselt vaatlusaluse toote liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi turuosa. Täpsemalt kasvas kõnealuse impordi turuosa 6,1 %-lt 28,7 %-le. Kokkuvõttes suurenes 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt nii vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht kui ka turuosa.
(85)
Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kasv ületas oluliselt vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimise kasvu liidus. Sellest tulenevalt said eksportivad tootjad liidu tarbimise kasvust palju suuremat kasu ja tugevdasid märgatavalt oma turupositsiooni.
4.4.2. Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinna allalöömine
(86)
Asjaomasest riigist pärit liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind muutus järgmiselt.
Tabel 3
Impordihinnad (eurot/m2)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Hiina RV
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Allikas:
kaebuse esitaja ning Hiina eksportivate tootjate vastused küsimustikule
(87)
Vaatlusaluse toote keskmine impordihind langes vaatlusalusel perioodil. Keskmine impordihind vähenes 27,2 % - 6,02 eurolt/m2 2009. aastal 4,38 eurole/m2 uurimisperioodil.
(88)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja ülespoole korrigeerituna, st tollivormistuse, tollimaksude, käitlemis- ja laadimiskulude võrra), millega koostööd tegevate valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. Sõltuvalt toote kontrollnumbrist suurendavad kõnealused korrigeerimised hinda 7-15 %.
(89)
Hindu võrreldi tooteliikide numbrite kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes eespool põhjenduses 88 sätestatud nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus - väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil - näitas, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi puhul moodustas kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 10,6-26,7 % valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest.
4.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(90)
Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid.
(91)
Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 7-8, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel väljavõttelist uuringut.
(92)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon analüüsis vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon analüüsis mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule esitatud vastuste põhjal.
(93)
Käesoleva uurimise tarbeks hinnati järgmisi makromajanduslikke näitajaid: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.
(94)
Hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
4.6. Makromajanduslikud näitajad
4.6.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(95)
Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine järgmiselt.
Tabel 4
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Tootmismaht (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Tootmisvõimsuse rakendamine
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Allikas: kaebuse esitaja ja liidu tootjate vastused küsimustikule
(96)
Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang kooskõlas tarbimisega. Tootmine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja seejärel langes uurimisperioodil 30 %. Arvestades tarbimise suurt kasvu, suurendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma tootmisvõimsust 40 %. Kuigi tootmismaht oli suurem, vähenes liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise määr 5 protsendipunkti võrra, sest liidu tootmisharu oli vastusena kasvanud nõudlusele oma tootmisvõimsust suurendanud, ning jõudis uurimisperioodil 40 %-ni.
(97)
Kuigi liidu tootmisharu suurendas vastusena kasvanud tarbimisele oma tootmisvõimsust, kasvas tootmismaht väiksemal määral kui tarbimine ning pärast märkimisväärset suurenemist vaatlusaluse perioodi esimesel kolmel aastal vähenes uurimisperioodil tootmisvõimsuse rakendamine, langedes kokku asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvuga.
4.6.2. Müügimaht ja turuosa
(98)
Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa järgmiselt.
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müügimaht (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeks
100
146
159
112
Turuosa
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeks
100
99
87
75
Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja
(99)
Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Kuna aga liidu tarbimine suurenes 49 %, viis see liidu tootmisharu turuosa kahenemiseni 90,2 %-lt 2009. aastal 67,7 %-le uurimisperioodil, st vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne 25 % vähenemine. Liidu tootmisharu müügimaht kasvas palju vähem kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Selle tagajärjel ei saanud liidu tootjad tarbimise kasvust täielikku kasu ja seega vähenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil.
4.6.3. Kasv
(100)
Liidu tootmisharu kasv kajastub mahunäitajates, nagu näiteks toodangumaht ja müügimaht, ent eelkõige turuosas. Vaatamata tarbimise suurenemisele analüüsitud perioodil ei kasvanud liidu turuosa koos tarbimisega. Liidu tootmisharu turuosa vähenes analüüsitud perioodi jooksul, samal ajal kui impordi maht kasvas. Samal perioodil suurenes Hiina RVst pärit impordi turuosa 366 %. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei saanud kasvanud turust täielikku kasu, avaldas üldist kahjulikku mõju selle majanduslikule olukorrale.
4.6.4. Tööhõive ja tootlikkus
(101)
Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Tööhõive ja tootlikkus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Tootlikkus (1 000 m2/täistööaja ekvivalent)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Allikas: kaebuse esitaja ja liidu tootjate vastused küsimustikule
(102)
Kokkuvõttes suurenes tööhõive 2009. aastast kuni uurimisperioodini 52 %. Kõnealune kasv toimus aga ajavahemikul kuni 2011. aastani, mil see saavutas tipptaseme (932 täistööaja ekvivalenti) ja vähenes seejärel uurimisperioodil 857 täistööaja ekvivalendini. Tootlikkus püsis suhteliselt ühtlasel tasemel kogu ajavahemikul 2009-2011. See on osaliselt tingitud asjaolust, et samasuguse toote tootmine on väga automatiseeritud ja nõuab vähe töötajaid. 2011. aastaga võrreldes vähenes tootlikkus aga uurimisperioodil 24,4 %. See oli tingitud tootmise ligikaudu 30 % vähenemisest samal ajavahemikul.
(103)
Seega vähenes uurimisperioodil tööhõive, järgides samasuguse toote tootmise vähenemise suundumust.
4.6.5. Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(104)
Kõik dumpingumarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Arvestades asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu, võib tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule pidada märkimisväärseks.
(105)
Kuna see on esimene dumpinguvastane uurimine, milles vaatlusalust toodet käsitletakse, ei ole varasemast dumpingust taastumine hindamisel asjakohane küsimus.
4.6.6. Mikromajanduslikud näitajad
(106)
Nagu on viidatud eespool põhjenduses 92, analüüsitakse mikromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastuste põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid. Enamik valimisse kaasatud liidu tootjaid tegi oma esialgse investeeringu ja alustas samasuguse toote tootmist 2009. aastal. Seega avaldab kõnealune alustamisetapp 2009. aastal kõikidele allpool analüüsitud näitajatele olulist mõju. Selleks, et näidata suundumusi ilma valimisse kaasatud äriühingute alustamisetapi moonutava mõjuta, on esitatud indeksid ka 2010. aasta kohta.
4.6.7. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(107)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Keskmine müügihind liidus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind liidu turul (eurot/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Ühiku tootmiskulu (eurot/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009
100
64
65
72
Indeks 2010
156
100
101
112
Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule
(108)
Ühiku müügihind vähenes pidevalt tervel vaatlusalusel perioodil, ent hinnalangus oli eriti järsk uurimisperioodil, mil hind vähenes 7,9 % võrreldes 2011. aastaga, 9,5 % võrreldes 2010. aastaga ja 23 % võrreldes 2009. aastaga.
(109)
Hoolimata liidu tootmisharu ühiku keskmise müügihinna ja Hiina impordi hinna suurest erinevusest, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 89, oli tooteliikide võrdlusel põhinev tegelik hindade allalöömine palju väiksem, jäädes uurimisperioodil vahemikku 10,6-26,7 %.
(110)
Ühiku tootmiskulu kasvas 2011. aastast kuni uurimisperioodini 10 %, püsides ajavahemikul 2010-2011 suhteliselt stabiilsena. Üldiselt järgisid tootmiskulud ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini müügihinna suundumusi. Ühiku tootmiskulu suurenemine oli tingitud tootmismahu vähenemisest, samal ajal kui tootmise kogukulud 2011. aastast kuni uurimisperioodini tegelikult vähenesid.
4.6.8. Tööjõukulud
(111)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Keskmine kulu töötaja kohta (eurodes)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule
(112)
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt, kokku 12 %. Suurim kasv toimus aga 2011. aastast kuni uurimisperioodini, mil see moodustas 4,8 %. Tööjõukulude üldist suurenemist võib osaliselt seletada inflatsiooniga ja mõne liidu tootja kantud koondamiskuludega, mis olid tingitud tootmise vähendamisest 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel.
4.6.9. Varud
(113)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Varud
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule
(114)
Varud kasvasid ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 7,3 % ja ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 15 %, samas vähenesid need 2010.-2011. aastal 11,6 %.
(115)
Uurimine näitas, et nii müügimahu kui ka -väärtuse vähenemist arvesse võttes hoiavad liidu tootjad laos samasuguse toote piiratud varusid. Seetõttu on samasuguse toote laovarude kasv vaatlusalusel perioodil asjakohane näitaja selle kindlakstegemisel, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju.
4.6.10. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(116)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Kasumlikkus
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Rahavoog (1 000 eurot)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Investeeringud (1 000 eurot)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Investeeringutasuvus
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule
(117)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti protsent, mille maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus moodustab sellise müügi käibest.
(118)
2009. aastal kandis enamik valimisse kaasatud liidu tootjaid kahju, mis, nagu eespool on selgitatud, tulenes peamiselt asjaolust, et nad alustasid sel ajal samasuguse toote tootmist. 2010. aastal oli keskmine kasum juba 8,31 %. Seejärel kahanes kasumlikkus mõnevõrra 2011. aastal, mil algas dumpinguhinnaga impordi kasv. Uurimisperioodil kandis tootmisharu olulist kahju, st võrreldes 2011. aastaga toimus 276,6 % langus.
(119)
Netorahavoog ehk valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada vähenes ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini järsult, 81 %. Alates 2010. aastast on see järkjärguliselt suurenenud ja kokkuvõttes kasvanud terve vaatlusaluse perioodi jooksul.
(120)
Investeeringutasuvust väljendati kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest.
(121)
Eespool esitatud tabelist selgib, et pärast alustamisetappi 2009. aastal, mil tootmisharu tegi samasuguse toote tootmisesse suuri investeeringuid, vähenesid investeeringud aastatel 2009-2011 järjepidevalt ning kasvasid seejärel uurimisperioodil. Võrreldes 2009. aastaga püsisid investeeringud uurimisperioodil aga madalal tasemel. Uurimisperioodil tehtud investeeringud olid seotud peamiselt teadus- ja arendustegevusega, aga ka tootmistehnoloogia ja -protsesside täiustamise ja hooldamisega, et suurendada tõhusust. Eelkõige investeeris tootmisharu uutesse teadus- ja innovatsioonimahukatesse tooteliikidesse, mida Hiina RVst samal ajavahemikul ei imporditud.
(122)
Vastupidiselt sellele vähenes investeeringutasuvus 2009.-2012. aastal 34 %. Enne uurimisperioodi suurenes see aga järjepidevalt, kasvades 293 % ajavahemikul 2009-2011, ent kahanes siis uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes 186 %.
(123)
Seoses kapitali kaasamise võimega leiti, et liidu tootmisharu suutlikkus samasuguse toote jaoks raha saada vähenes pidevalt, mille tagajärjel halvenes liidu tootmisharu finantsolukord.
4.7. Järeldus kahju kohta
(124)
Liidu tootmisharu olukorra analüüs näitas enamiku peamiste kahjunäitajate selget negatiivset suundumust. Üldise tarbimise kasvu taustal suurenes toodang vaatlusalusel perioodil tervikuna. Müügimaht küll kasvas, kuid liidu tootmisharu turuosa kahanes uurimisperioodil, sest tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil suuremal määral. Keskmine müügihind langes vaatlusaluse perioodi vältel järsult, mis avaldas negatiivset mõju kõikidele finantstulemuste näitajatele, nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
(125)
Liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil tervikuna kasvas. Müügimahu kasvuga kaasnes aga nii keskmise müügihinna kui ka liidu tootmisharu turuosa märkimisväärne vähenemine.
(126)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitas uurimine eelkõige seda, et liidu tootmisharu müügihinnad on nende tootmiskuludest madalamad, avaldades kahjulikku mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, mis muutus uurimisperioodil väga negatiivseks.
(127)
Tootmisvõimsus muutus ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini aga positiivselt. Kuigi investeeringud 2009. aastast kuni uurimisperioodini vähenesid, kasvasid need ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini. Nagu on selgitatud põhjenduses 121, tuleneb see asjaolust, et valimisse kaasatud äriühingud jätkasid investeerimist samasugusesse tootesse, keskendudes muu hulgas tooteliikidele turunišis, mille puhul asjaomane riik neid konkreetseid tooteliike veel ei ekspordi ning mis on teadus- ja innovatsioonimahukad. Samal ajal on selge, et liidu tootmisharu peab suutma toota ja müüa ka suurtes kogustes põhilisi tooteliike (mis praegu konkureerivad Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga), et hajutada püsikulusid ja saavutada mastaabisääst.
(128)
Sellest tulenevalt võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil mitte üksnes olulist kahju, vaid otsis ka aktiivselt võimalusi vähendada vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mõjuvälja, arendades innovaatilisi tooteid, mida asjaomasest riigist veel ei impordita.
(129)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. PÕHJUSLIK SEOS
(130)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(131)
Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: impordi maht suurenes 596 % ning selle turuosa kasvas 366 %. Seega on leidnud kinnitust väide, et vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 89, kinnitas uurimine ka seda, et dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla.
(132)
Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 27,2 %, mis tõi kaasa suuremad hindade allalöömise marginaalid. Sellise tugeva hinnasurve juures tegi liidu tootmisharu suuri pingutusi oma tootmiskulude vähendamiseks. Kõnealustele pingutustele vaatamata sundis Hiina impordi erakordselt madal hinnatase liidu tootmisharu oma müügihinda veelgi alandama kasumit mittetootva tasemeni. Seega vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult ja uurimisperioodil langeti kahjumisse.
(133)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordi müügil ja selle turuosa ulatuslikul kasvul hindade juures, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on olnud otsustav roll liidu tootmisharu kantud kahjus.
5.2. Muude tegurite mõju
5.2.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(134)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Import kolmandatest riikidest (1 000 m2)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Turuosa
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Keskmine hind (eurot/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja
(135)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 46 % koos liidu tarbimise kasvuga. Uurimisperioodil vähenes selle turuosa 2011. aastaga võrreldes mõnevõrra (3,5 %), püsides aga vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena. Suuruselt teine eksportija Hiina RV järel on Türgi, kellele järgneb India.
(136)
Kõikidest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta kättesaadavatest andmetest ilmneb, et keskmine impordihind oli kõrgem kui Hiina impordi keskmine hind. See kehtib ka vaatlusaluse toote konkreetsete liikide ühikuhinna puhul. Teiselt poolt sarnanes kolmandate riikide keskmine impordihind liidu tootmisharu keskmise hinnaga või oli sellest suurem.
(137)
Nimetatud põhjustel ning võttes eeskätt arvesse muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu ja turuosa, aga ka selle hinnataset, võib esialgu järeldada, et kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
5.2.2. Liidu tootmisharu ekspordisuutlikkus
(138)
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Eksportmüügi väärtus (1 000 eurot)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Eksportmüügi maht (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Keskmine hind (eurot/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule
(139)
Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük kasvas ajavahemikul 2009-2011, ent langes uurimisperioodil järsult, kaotades 74 % väärtuses ja 71,9 % mahus. Valimisse kaasatud Hiina eksportijate vastuste põhjal on see peamiselt tingitud Hiina ekspordi väga madalatest hindadest liidu tootmisharu ekspordi põhilistes sihtkohtades (st Ameerika Ühendriikides ja Kanadas).
(140)
Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük moodustas 2009. aastal (alustamisetapis) 20 % nende müügi kogumahust, 2010. aastal 11 % ja 2011. aastal, mil eksportmüük oli tipptasemel, üksnes 14 %. 2012. aastal toimus veel 5 % vähenemine, kui nad hakkasid suurtes kolmandatest riikidest sihtkohtades konkureerima odava Hiina ekspordiga. Kuna liidu turg on liidu tootmisharu põhiturg ning kuna solaarklaas on suhteliselt raske ja habras, mis tähendab lisakulusid kaugetesse sihtkohtadesse transportimisel (purunemise ja korrosiooni tõttu), ei saa seega praeguses etapis järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate väiksem ekspordisuutlikkus kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
5.2.3. Tarbimise areng
(141)
Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini 49 %. Tipptaseme saavutas see 2011. aastal, kasvades 2009. aastaga võrreldes 81 %. Liidu tootmisharu ei saanud aga kõnealusest tarbimise kasvust kasu. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt, langedes uurimisperioodil 2009. aastaga võrreldes 25 % (2011. aastaga võrreldes - 14,1 %). Hiina turuosa, vastupidi, kasvas järsult isegi siis, kui tarbimine ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini kahanes, mille tulemusel kasvas see 2011. aastast kuni uurimisperioodini 64,8 % ning terve perioodi vältel 366 %. Kogu vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina import märkimisväärselt, 596 %.
(142)
Kuna liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, tugevdab selle areng põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi kasvu ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel, kuid ei ole iseenesest liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus. Peale selle kasvas Hiina dumpinguhinnaga impordi turuosa liidu tootmisharu arvelt isegi uurimisperioodil, mil tarbimine vähenes. Seepärast võib teha esialgse järelduse, et tarbimise vähenemine uurimisperioodil ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
5.2.4. Suundumused seoses fotoelektriliste moodulitega
(143)
Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal moodustab ligikaudu 80-85 % solaarklaasi müügist müük fotoelektriliste moodulite tootjatele (kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid ja kilest fotoelektrilised moodulid) ning ligikaudu 15-20 % müük kuuma vee saamiseks kasutatavate lamedate päikesekollektorite tootjatele. Sellest tulenevalt avaldavad fotoelektriliste moodulite valdkonnas täheldatud suundumused suurt mõju solaarklaasi tarbimisele. Fotoelektriliste moodulite tarbimine kasvas samal ajavahemikul, st 2009-2012, järjepidevalt ning isegi hoolimata 2012. aastal esinenud langusest püsis tarbimise tase 221 % kõrgem kui 2009. aastal ja 44 % kõrgem kui 2010. aastal (5). Peale selle tehti kindlaks, et kui algselt tekitasid liidus nõudluse moodulite järele soodustariifid, ei saa järeldada, et soodustariifide vähendamine (2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses) oleks kõrvaldanud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel (6). See on tingitud asjaolust, et fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis samal ajavahemikul (2009-2012) suhteliselt suur.
(144)
Selle tagajärjel püsis fotoelektriliste moodulite tarbimise tase ja sellest tulenevalt solaarklaasi nõudlus vaatlusalusel perioodil kõrge. Selle väikest kahanemist 2012. aastal ei saa eraldiseisvana käsitada sellise tegurina, mis kõrvaldaks kindlakstehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
5.2.5. Järeldus
(145)
Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi vahel. Analüüsiti ka muid võimalikke kahju põhjuseid, nagu importi muudest kolmandatest riikidest, tarbimist ja mõne kasutaja, näiteks fotoelektriliste moodulite tootjate turuolukorda, ning leiti, et ükski neist ei kõrvaldanud eraldi ega kumulatiivselt analüüsituna Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost.
(146)
Lähtudes eespool esitatud analüüsist, milles eristati põhjalikult kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldati see mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse seega esialgne järeldus, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
6. LIIDU HUVID
(147)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuris komisjon, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide käesoleva menetlusega seotud mitmesuguste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, tooraine tarnijate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.
6.1. Liidu tootmisharu huvid
(148)
Uurimisperioodil andis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel ja müümisel tööd ligikaudu 860 inimesele. Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodil on asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga tooted tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Mõni liidu tootja oli juba sunnitud oma tootmisrajatised sulgema, samal ajal kui teised olid muutunud maksejõuetuks. Meetmete puudumisel tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi.
(149)
Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased turutingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul samasuguse toote hindu ühtlustada, et kajastada tootmiskulusid ja suurendada seeläbi kasumlikkust. Samuti võib eeldada, et meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast, millel oleks tootmisharu üldisele finantsseisundile positiivne mõju. Lisaks peaks liidu tootmisharul tekkima parem juurdepääs kapitalile ning ta peaks suutma edaspidigi investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni solaarklaasi turul. Ühtlasi on tõenäoline, et need liidu tootjad, kes olid sunnitud Hiina dumpinguhinnaga impordi survel tootmise peatama, võivad oma äritegevust uuesti alustada. Üldiselt ei tagataks kõnealuse stsenaariumi järgi mitte üksnes olemasolevaid töökohti, vaid pakutaks ka mõistlikku väljavaadet tootmise edasiseks laiendamiseks ja tööhõive suurendamiseks.
(150)
Kui meetmeid ei kehtestata, võib eeldada, et liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus vähenevad veelgi. See tähendaks jätkusuutmatust lühikeses või keskpikas perspektiivis. Selle tagajärjel muutuksid lisaks suurele hulgale liidu tootjatele, kes on juba sunnitud turult lahkuma, maksejõuetuks ka teised tootjad, mille tulemusel kaoks liidu tootmisharu lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tõenäoliselt täielikult, mis omakorda avaldaks märkimisväärset mõju praegustele töökohtadele.
(151)
Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
6.2. Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid
(152)
Kahe koostööd tegeva importija peamise äritegevuse moodustas vaatlusaluse tootega kauplemine. Neil mõlemal oli vaatlusaluse toote puhul mitu allikat, st nad ei tarninud mitte üksnes Hiina RVst, vaid ka liidust ja kolmandatest riikidest.
(153)
Väideti, et vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamine kahjustab importijate äritegevust. Esiteks ei tohiks tollimaksude kehtestamine tuua kaasa kogu impordi peatamist Hiina RVst. Teiseks, kuigi võib oodata, et meetmete kehtestamine võib kahjustada üksnes või peamiselt Hiina RVst importivate importijate finantsseisundit, võib kolmandatest riikidest tarnimise võimalust arvestades eeldada, et importijad on paindlikud ja muudavad vajaduse korral oma tarneallikaid.
(154)
Seepärast tehakse esialgne järeldus, et kavandatud ulatuses meetmete kehtestamine võib teataval määral kahjustada vaatlusaluse toote sõltumatute importijate olukorda, kuid selle mõju piirab asjaolu, et importijad ja kauplejad saavad kasutada muid tarneallikaid nii kolmandatest riikidest kui ka liidu tootmisharust, mis on suuteline oma toodangut suurendama, ning igal juhul ei kaalu see üles positiivset mõju teistele isikutele.
6.3. Tooraine tarnijate huvid
(155)
Ükski tooraine tarnija ei teinud uurimises koostööd. Kuna kõnealused tarnijad andmeid ei esitanud, puuduvad tõendid selle kohta, et meetmete kehtestamine läheks vastuollu asjaomaste isikute huvidega.
6.4. Kasutajate huvid
(156)
Kõik vastanud kasutajad on fotoelektriliste moodulite ja/või päikesekollektorite tootjad. Kolm kasutajat toetab kindlalt dumpinguvastaseid meetmeid, väites, et liidu tootmisharu toodab kvaliteetsemat solaarklaasi, mida Hiina äriühingud ei suuda alati tarnida. Vastupidiselt sellele olid kolm teist kasutajat dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Kõnealused kasutajad eeldavad, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kahjustaks nende äritegevust. Arvestades fotoelektriliste moodulite tootmisharu kehva olukorda, prognoosivad nad, et neil ei oleks võimalik hinnatõusu lõpptarbijatele edasi kanda.
(157)
Kasutajate esitatud teabe põhjal moodustab solaarklaas üksnes ligikaudu 6-8 % fotoelektriliste moodulite kogukuludest. Seega langeb solaarklaasi arvele vaid piiratud osa fotoelektriliste moodulite kuludest ja lõppväärtusest. Peale selle võib eeldada, et Hiina RVst imporditud solaarklaasi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral peaks mõju fotoelektriliste moodulite kogukuludele olema alla 1 %. See tuleneb peamiselt asjaolust, et koostööd tegevad kasutajad ostavad märkimisväärses koguses solaarklaasi liidu tootjatelt. Kuigi dumpinguvastaste tollimaksude võimalik kehtestamine suurendab tõenäoliselt mõnevõrra fotoelektriliste moodulite sisendihinda, ei tohiks need avaldada olulist kahjulikku mõju liidu fotoelektriliste moodulite tootmisharu kuludele ja lõpphindadele.
(158)
Peale selle on mõnel kasutajal juba teisi tarneallikaid, näiteks Türgi ja India, mida dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kahjulikult ei mõjutaks. Ka ülejäänud kasutajatel on võimalus kasutada teisi tarneallikaid kolmandatest riikidest või liidu tootmisharust.
(159)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükati esialgu tagasi väited, mille teatavad kasutajad meetmete kehtestamise vastu esitasid.
6.5. Konkurentsiga seotud küsimused
(160)
Üks importija väitis, et kuna teatavad liidu tootjad osalevad lameklaasiga (solaarklaas moodustab selle osa) seotud ülemaailmses kartellis ning said Euroopa Komisjonilt 2007. aastal trahvi, kasutavad nad dumpinguvastast vahendit kahjude hüvitamiseks, mida kartell kandis trahvide ja liidus turuosa kaotamise näol. Kui liidu turule pääsemist dumpinguvastaste tollimaksudega piiratakse, on liidu tootjatel peale selle suurem stiimul osaleda kartellis või muus konkurentsivastases tegevuses seoses selliste toodetega, mille koguseid liidus ei ole võimalik eriti suurendada, näiteks kodusisustustooted.
(161)
Kõnealused väited lükatakse esialgu tagasi. Esiteks lõppes kartelli tegevus hiljemalt 2007. aastal. Seepärast kartelli varasem tegevus vaatlusalusel perioodil tootmisharu enam ei mõjutanud. Teiseks ei olnud see seotud ühegi valimisse kaasatud liidu tootjaga ega suurema osa praegu tegutsevate suure müügimahuga liidu tootjatega. Kolmandaks ei eeldata, et dumpinguvastaste tollimaksude võimalik kehtestamine avaldaks mingit mõju liidu tootmisharu konkurentsikäitumisele, sest ühelt poolt ei muuda see liidu turu struktuuri ning teiselt poolt on äriühingutel üldine kohustus järgida kohaldatavaid liidu ja liikmesriikide konkurentsieeskirju sõltumata sellest, kas tollimaksud on kehtestatud või mitte.
(162)
Peale selle väitis üks importija, et tollimaksude kehtestamine avaldaks kahjulikku mõju liidu solaarklaasi peegeldusvastase pinnakatte turule. Väidetavalt tegutsevad kõnealusel turul, mille asjaomane importija määratles seotud turuna, valdavalt liidu tootjad ning meetmete kehtestamine tugevdaks nende seisundit, kahjustades peegeldusvastast pinnakatet pakkuvaid konkurente. Lisaks väideti, et importijatel on raskusi liidu tootjatelt tellimuste kättesaamisega või selliste tellimuste täitmisega mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinnaga.
(163)
Esiteks moodustab peegeldusvastase pinnakatte turg osa uuringust ega ole seotud turg. Uurimine näitas, et liidu tootjad on tõepoolest sellel nišiturul jätkuvalt konkurentsivõimelised, hoolimata suhteliselt kõrgematest hindadest, mida nad võivad küsida Hiina RVst imporditud pinnatud solaarklaasi näiliselt madalama kvaliteedi tõttu. Selle kohta, et liidu tootmisharu ei suudaks peegeldusvastase pinnakattega solaarklaasi nõudluse võimaliku kasvuga toime tulla, ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seega lükatakse kõnealune väide praeguses etapis tagasi. Seoses väidetega, mille kohaselt liidu tootjad on keeldunud tellimusi täitmast või mõistlike hindadega õigeaegselt täitmast, tuleb märkida, et iga tootja valib ise oma äristrateegia sel määral, et kõnealusel tootjal või kõnealustel tootjatel ei ole asjakohasel turul eraldiseisvalt ega üheskoos valitsevat seisundit. Liidu turul on piisav konkurents, et tarnijaid vahetada ja/või mitmekesistada. Seepärast lükatakse ka see väide esialgu tagasi.
6.6. Järeldus liidu huvide kohta
(164)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ning lähtudes hinnangust kõikidele erinevatele huvidele tervikuna, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvidele, tehti esialgne järeldus, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.
7. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(165)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(166)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära, ilma et ületataks kindlakstehtud dumpingumarginaale.
(167)
Kahjustava dumpingu mõju kaotamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võeti arvesse seda, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada samasuguse toote müügist liidus sellist maksueelset kasumit, mida sellist liiku tootmisharul oleks asjaomases sektoris võimalik teenida tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Kasumimarginaali 8,3 % käibest peetakse asjakohaseks miinimumiks, mida liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumise korral eeldada. See kasumimarginaal põhineb valimisse kaasatud liidu tootjate keskmisel kasumil 2010. aastal, mil vaatlusaluse toote import oli veel väike ja ei moonutanud seepärast tavapäraseid konkurentsitingimusi.
(168)
Selle põhjal arvutati liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8,3 % kasumimarginaal valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil.
(169)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi valimisse kaasatud Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hinna allalöömise arvutustes, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
7.2. Ajutised meetmed
(170)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiina RVst pärit solaarklaasi impordi suhtes kehtestada vastavalt väiksema tollimaksu reeglile ajutised dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
(171)
Selle põhjal kehtestati dumpinguvastase tollimaksu määrad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on ajutised dumpinguvastased tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
Xinyi kontsern
74,0%
39,3 %
39,3 %
Hehe kontsern
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass kontsern kokku
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Kõik teised äriühingud
86,2%
42,1 %
42,1 %
(172)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei saa kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. Tulenevalt eksportivate tootjate suurest koostöö tasemest (üle 80 %; vt põhjendus 15 eespool) põhineb see tollimaksumäär valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud suurimal individuaalsel kahjumarginaalil. „Teiste koostööd tegevate äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär põhineb valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmisel määral ja seda kohaldatakse kõikide valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate äriühingute suhtes (v.a Henan Yuhua, kelle puhul kehtestati individuaalse hindamise taotluse põhjal individuaalne tollimaks; vt põhjendus 48 eespool).
(173)
Kõik taotlused konkreetsete äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb esitada komisjonile (7) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse sellele vastavalt käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
7.3. Lõppsätted
(174)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast algatamisteates täpsustatud tähtaja jooksul teada, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta. Peale selle tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 7007 19 80 (TARICi koodi 7007198010) alla kuuluva solaarklaasi suhtes, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300-2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt), kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
17,1 %
B946
Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud
38,4 %
Kõik teised äriühingud
42,1 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole täpsustatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ja/või kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. november 2013