NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 604/2014,
4. märts 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 94 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiviga 2013/36/EL, täpsemalt selle artikliga 74, nõutakse, et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peab olema kindel äriühingu juhtimiskord ning tõhusad protseduurid riskide või võimalike riskide kindaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks. See kord ja need protseduurid peavad olema piisavalt ulatuslikud ning vastama ärimudelis ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuses peituvate riskide laadile, ulatusele ja keerukusele. Muude riskide hulgas peab nendes olema arvesse võetud kõnealuse direktiivi artiklites 79 kuni 87 kindlaks määratud spetsiifilisi riske. Pädevad asutused hindavad seda korda ja neid protsesse osana järelevalve ja hindamise protsessist vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 97. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad kindlaks määratud riske arvesse sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsessi raames vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 73.
(2)
Direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raamistikuga nõutakse, et kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kindlaks määrama kõik töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Töötaja ametialase tegevuse poolt riskiprofiilile avaldatava mõju olulisuse hindamisel kasutatavates kriteeriumides tuleb arvesse võtta töötaja võimalikku mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile lähtuvalt tema õigustest ja ülesannetest ning krediidiasutuse või investeerimisühingu riski- ja tulemusnäitajatest. Hindamisel tuleb arvesse võtta krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemist korraldust ning tema tegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Kriteeriumid peaksid peegeldama täielikult kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing või konsolideerimisgrupp on avatud või võib avatud olla. See peaks ühtlasi võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel näha tasustamispoliitika raames ette asjakohased stiimulid, et tagada töötajate usaldusväärne käitumine, ning tagama, et oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramine peegeldab krediidiasutuses või investeerimisühingus teostatavate erinevate tegevustega seotud riski tasemeid.
(3)
2012. aastal avaldas Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) uuringutulemused selle kohta, kuidas on kulgenud töötajate poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile avaldatava mõju olulisuse hindamise üldkriteeriume sisaldavate, Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) poolt välja antud tasustamispoliitikat ja -tavasid käsitlevate suuniste (edaspidi „CEBSi suunised”) siseriiklik rakendamine ja praktiline kohaldamine. Uuring näitas, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/48/EÜ (2) kehtestatud tasustamissätete rakendamisega krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning pädevate asutuste poolt ei saavutatud piisavat ühtlustamist. Tasustamistavade vahemik jäi ebakohaselt laiaks ning eelkõige ei võetud töötajate kindlaksmääramiseks kasutatavates kriteeriumides alati piisavalt arvesse töötaja ametialase tegevuse mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Jäid alles märkimisväärsed lahknevused erinevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning liikmesriikide poolt rakendatavates lähenemisviisides selliste töötajate kindlaksmääramisel. Seepärast tuleks käesolevates regulatiivsetes tehnilistes standardites tugineda direktiivi 2006/48/EÜ ja CEBSi suuniste kohaldamisel saadud kogemustele ning võtta eesmärgiks saavutada suurem ühtlustatus. Kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 75 lõikega 2 annab EBA usaldusväärse tasustamispoliitika kohta välja uued suunised, mis vastavad kõnealuses direktiivis sätestatud põhimõtetele.
(4)
Selliste töötajate põhikategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks kehtestada selged kvalitatiivsed ja asjakohased kvantitatiivsed kriteeriumid, mis tagaksid kogu liidus ühtlustatud lähenemisviisi ning hõlmaksid ühtset kogumit kõige olulisemaid riske. Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikele 2 peavad kõik nende kriteeriumide alusel kindlaks määratavad töötajate kategooriad hõlmama neid töötajaid, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samuti peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtma oma sisemiste protseduuride raames teostatavate riskianalüüside tulemusi. Pädevad asutused peaksid tagama kõigi oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate täieliku kindlaksmääramise.
(5)
Lõplik vastutus krediidiasutuse või investeerimisühingu ning selle strateegia ja tegevuse eest lasub selle juhtorganite liikmetel, mistõttu võivad nad alati avaldada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju. See kehtib nii juhtimisfunktsiooni täitva juhtorgani liikmete puhul, kes teevad otsuseid, kui ka järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmete puhul, kes teostavad otsuste tegemise protsessi üle järelevalvet ning vaidlustavad tehtud otsuseid.
(6)
Kõrgem juhtkond ja kõrgema astme töötajad, kes vastutavad oluliste äriüksuste ning konkreetsete riskikategooriate, näiteks likviidsus-, operatsiooni- või intressiriski juhtimise eest ning kontrollifunktsioonide täitmise eest krediidiasutuses või investeerimisühingus, vastutavad äriühingu ning selle riskide või kontrollifunktsioonide igapäevase juhtimise eest. See hõlmab vastutust strateegiliste või muude põhimõttelise tähtsusega otsuste tegemise eest äriühingu tegevuse või rakendatava kontrolliraamistiku kohta. Äriühingu võetavad riskid ja nende juhtimise viis on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili seisukohast kõige tähtsamad tegurid.
(7)
Lisaks isikutele, kes vastutavad täiendava äritegevuse loomise eest, seavad ka äriühingu tegevuse seisukohast olulise sisemise toe pakkumise eest vastutavad ja nendes valdkondades otsuste tegemiseks õigust omavad funktsioonid krediidiasutuse või investeerimisühingu silmitsi oluliste operatsiooni- ja muude riskidega. Seepärast mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ka neid funktsioone täitvate töötajate ametialane tegevus.
(8)
Täiendava äritegevuse loomisel võetakse tavaliselt krediidiriske ja tururiske, mistõttu võib neid riske loovate tegevuste poolt riskiprofiilile avaldatavat mõju hinnata kasutades kriteeriume, mis põhinevad volituste piiridel, mis arvutatakse vähemalt kord aastas kapitalinäitajate ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate meetodite alusel, kohaldades sealjuures krediidiriskide miinimumkünnist, et tagada kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine väikestes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.
(9)
Kriteeriumides, mille alusel määratakse kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks arvesse võtta asjaolu, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (3) võib kauplemisportfelliga seotud nõuetest mõnede krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul loobuda ning et kapitalinõuete arvutamiseks erinevaid meetodeid kasutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele on seatud erinevad piirmäärad.
(10)
Arvestades, et otsuse tulemusi mõjutavad sageli otsuse algatanud töötajad, samas kui ametlik otsuste tegemise õigus on kõrgema astme töötajatel või komisjonidel, tuleks kõnealustes kriteeriumides arvesse võtta sellistes otsuste tegemise protsessides sisalduvaid olulisi elemente.
(11)
Juhtival ametikohal olevad töötajad vastutavad äritegevuse eest nende poolt juhitavas valdkonnas. Seepärast peaksid asjakohased kriteeriumid tagama, et töötajat käsitataks töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastutab selliste töötajate rühmade eest, kelle tegevus võib krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt mõjutada. See hõlmab ka olukordi, kus ühegi tema juhitava töötaja tegevus eraldivõetuna krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ei mõjuta, kuid nende tegevused koosvõetuna võivad seda mõjutada.
(12)
Lisaks kvalitatiivsetele kriteeriumidele tuleks kehtestada ka asjakohased kvantitatiivsed kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Määratava töötasu kogusumma sõltub põhimõtteliselt töötaja poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide edukasse saavutamisse antud panusest ning seega töötaja ülesannetest, kohustustest, võimetest ja oskustest ning töötaja ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tulemusnäitajatest. Kui töötajale määratakse töötasu kogusummas, mis ületab asjakohast künnist, on põhjust oletada, et see on seotud töötaja panusega krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide saavutamisse ning tema ametialase tegevuse mõjuga krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Sellest tulenevalt on asjakohane lähtuda neis kvantitatiivsetes kriteeriumides töötajale makstava töötasu kogusummast - ja seda nii absoluutarvudes kui ka võrreldes teiste sama krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatega. Kui see on asjakohane, tuleks kõnealuste kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamisel arvesse võtta asjaolu, et tasustamise tasemed on jurisdiktsioonide lõikes erinevad. Oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile olulist mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramiseks tuleks kehtestada selged ja asjakohased künnised, võttes arvesse EBA ja pädevate asutuste kogutud andmeid. Kõnealused kvantitatiivsed kriteeriumid loovad tugeva eelduse, et töötaja mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samas ei tuleks selliseid kvantitatiivsetel kriteeriumidel põhinevaid eeldusi kohaldada juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb täiendavatest objektiivsetest tingimustest lähtuvalt kindlaks, et töötaja tegelikult ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kõnealuste kriteeriumide tõhusa ja järjepideva kohaldamise tagamiseks võiks nende alusel kindlaks määratud ja kõrgeimat töötasu teenivate töötajate väljajätmine toimuda üksnes pädeva asutuse heakskiidul. Töötajate puhul, kellele määratud töötasu ületab 1 000 000 eurot (kõrgepalgalised), peaksid pädevad asutused EBAt sellest enne teavitama, kui nad nende väljajätmise heaks kiidavad, et tagada kõnealuste kriteeriumide ühtne kohaldamine, eriti sellistel erandlikel asjaoludel. Sellest hoolimata tuleks töötajate kindlaksmääramise protsessi suhtes, sealhulgas väljajätmiste suhtes, alati kohaldada järelevalvet vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikele 2.
(13)
Sellele, et töötaja ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võib osutada ka asjaolu, et töötaja kuulub samasse töötasuvahemikku kui kõrgem juhtkond või riskide võtjad. Vahemiku määramisel ei tuleks arvesse võtta töötasu, mis on makstud kontrolli- ja tugifunktsioone täitvatele töötajatele ning järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liikmetele. Selle kriteeriumi kohaldamisel tuleks samuti arvesse võtta asjaolu, et tasustamise tasemed on jurisdiktsioonide lõikes erinevad. Krediidiasutustele ja investeerimisühingutele tuleks anda võimalus tõendada, et töötaja, kes kuulub sellesse töötasuvahemikku, kuid ei vasta ühelegi kvalitatiivsele ega muule kvantitatiivsele kriteeriumile, ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kogusummas kõrget töötasu saanud töötaja selle kriteeriumi kohaldamisalast väljajätmise suhtes tuleks õigeaegse järelevalve võimaldamiseks rakendada teavitamismenetlust, et tagada selle kriteeriumi järjepidev kohaldamine.
(14)
Selleks et pädeval asutusel ja audiitoritel oleks võimalik hindamist tagantjärele kontrollida, peaksid pädevad asutused tagama, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad dokumendid tehtud hindamiste kohta ning töötajate kohta, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nende ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Dokumentides peaksid olema kajastatud ka töötajad, kelle puhul on kindlaks tehtud, et oma töötasu põhjal nad küll vastavad kriteeriumidele, kuid et hindamise kohaselt nende ametialane tegevus krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt ei mõjuta.
(15)
Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.
(16)
EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult (4),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
Käesoleva määrusega kehtestatakse regulatiivsed tehnilised standardid kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, nagu märgitud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2, konsolideerimisgrupi, emaettevõtja ja tütarettevõtja tasanditel, sealhulgas offshore-finantskeskustes asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute tasandil.
Artikkel 2
Kriteeriumide kohaldamine
Ilma et see piiraks pädevale asutusele pandud kohustust tagada, et krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad direktiivi 2013/36/EL artiklites 92, 93 ja 94 sätestatud põhimõtteid kõigi selliste töötajate kategooriate puhul, kelle ametialane tegevus mõjutab kõnealuse direktiivi artikli 92 lõike 2 kohaselt oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, määratakse töötajad, kes vastavad käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud mis tahes kvalitatiivsele kriteeriumile või käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud mis tahes kvantitatiivsele kriteeriumile, kindlaks töötajatena, kes mõjutavad oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili.
Artikkel 3
Kvalitatiivsed kriteeriumid
Töötajat käsitatakse töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastab vähemalt ühele järgmistest kvalitatiivsetest kriteeriumidest:
1)
töötaja on juhtimisfunktsiooni täitva juhtorgani liige;
2)
töötaja on järelevalvefunktsiooni täitva juhtorgani liige;
3)
töötaja on kõrgema juhtkonna liige;
4)
töötaja vastutab sõltumatu riskijuhtimise funktsiooni, vastavuskontrolli funktsiooni või siseauditi funktsiooni tegevuse eest ning on juhtorgani ees sellise funktsiooni tegevuse suhtes aruandekohustuslik;
5)
töötajal lasub üldine vastutus riskijuhtimise eest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 3 määratletud äriüksuses, millele on eraldatud direktiivi 2013/36/EL artikli 73 kohaselt sisemist kapitali, mis moodustab vähemalt 2 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest kapitalist (edaspidi „oluline äriüksus”);
6)
töötaja juhib olulist äriüksust;
7)
töötajal lasub juhtimisvastutus ühes punktis 4 nimetatud funktsioonidest või olulises äriüksuses ning ta annab otseselt aru punkti 4 või 5 kohaselt kindlaksmääratud töötajale;
8)
töötajal lasub juhtimisvastutus olulises äriüksuses ning ta annab otseselt aru seda üksust juhtivale töötajale;
9)
töötaja juhib funktsiooni, mis vastutab õigusküsimuste, finantsküsimuste, sealhulgas maksu- ja eelarveküsimused, personali, tasustamispoliitika, infotehnoloogia või majandusanalüüsi eest;
10)
töötaja vastutab sellise komisjoni eest või on sellise komisjoni liige, mis vastutab direktiivi 2013/36/EL artiklites 79 kuni 87 sätestatud riskikategooria juhtimise eest, välja arvatud krediidirisk ja tururisk;
11)
seoses krediidiriski positsioonidega, mille nimiväärtus tehingu kohta moodustab 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest ning on vähemalt 5 miljonit eurot, töötaja:
a)
vastutab krediidiettepanekute algatamise või krediiditoodete struktureerimise eest, mille tagajärjeks võivad olla sellised krediidiriski positsioonid, või
b)
omab õigust selliste krediidiriski positsioonidega seotud otsuste tegemiseks, heakskiitmiseks või keelamiseks, või
c)
on sellise komisjoni liige, millel on punktis a või b nimetatud otsuste tegemise õigus;
12)
seoses krediidiasutuse või investeerimisühinguga, mille suhtes ei kohaldata kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatavat erandit, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 94, töötaja:
a)
omab õigust selliste otsuste tegemiseks, heakskiitmiseks või keelamiseks, mis käsitlevad kauplemisportfelliga seotud tehinguid, mis kokku on vähemalt võrdsed ühega järgmistest künnistest:
i)
kui kasutatakse standardmeetodit, siis tururiski omavahendite nõue vähemalt 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest, või
ii)
kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures, või
b)
on sellise komisjoni liige, millel on punktis a sätestatud otsuste tegemise õigus;
13)
töötajal lasub selliste töötajate rühma juhtimise vastutus, kellel on isiklikult õigus teha krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks siduvaks tehinguid, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:
a)
nende õiguste summa on vähemalt võrdne künnisega, mis on sätestatud punkti 11 alapunktis a, punkti 11 alapunktis b või punkti 12 alapunkti a alapunktis i;
b)
kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis moodustavad need õigused vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures. Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing selle töötaja tasandil VaR riskiväärtust ei arvuta, liidetakse selle töötaja juhtimise all olevate töötajate VaR riskiväärtuse piirmäärad kokku;
14)
seoses otsustega, millega kiidetakse heaks või keelatakse uute toodete turule toomine, töötaja:
a)
omab õigust selliseid otsuseid teha või
b)
on sellise komisjoni liige, millel on selliste otsuste tegemise õigus;
15)
töötajal lasub mõnele punktides 1 kuni 14 sätestatud kriteeriumile vastava töötaja juhtimise vastutus.
Artikkel 4
Kvantitatiivsed kriteeriumid
1. Arvestades lõikeid 2 kuni 5, käsitatakse töötajat töötajana, kes mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui ta vastab vähemalt ühele järgmistest kvantitatiivsetest kriteeriumidest:
a)
töötajale on määratud eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 500 000 eurot;
b)
töötaja kuulub töötajate arvust selle 0,3 % hulka, mis on ümardatud järgmise täisarvuni, kellele määrati eelneval majandusaastal kogusummas kõige suurem töötasu;
c)
töötajale määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas, mis on vähemalt sama suur kui väikseim kogutöötasu, mis määrati kõnealusel majandusaastal kõrgema juhtkonna liikmele, või töötaja vastab mis tahes kriteeriumile, mis on sätestatud artikli 3 punktis 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 või 14.
2. Lõikes 1 sätestatud kriteeriumi ei loeta täidetuks, kui krediidiasutus või investeerimisühing määrab kindlaks, et töötaja ametialane tegevus ei mõjuta oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, sest see töötaja või töötajate kategooria, kuhu see töötaja kuulub:
a)
tegeleb ametialase tegevusega ning omab volitusi ainult äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus, või
b)
ei mõjuta oma ametialase tegevusega oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili.
3. Lõike 2 punktis b sätestatud tingimust hinnatakse lähtuvalt objektiivsetest kriteeriumidest, milles võetakse arvesse kõiki asjakohaseid riski- ja tulemusnäitajaid, mida krediidiasutus või investeerimisühing kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 74 riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks kasutab, ning lähtuvalt töötaja või töötajate kategooria kohustustest ja õigustest ning nende mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile, võrreldes nende töötajate ametialase tegevuse mõjuga, kes on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele.
4. Krediidiasutus või investeerimisühing teavitab lõike 2 kohaldamisest seoses lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriumiga pädevat asutust, kes vastutab tema usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest. Teates märgitakse, mille alusel krediidiasutus või investeerimisühing otsustas, et asjaomane töötaja või töötajate kategooria, millesse see töötaja kuulub, vastab ühele lõikes 2 sätestatud tingimustest, ning kui see on asjakohane, esitatakse selles ka hinnang, mille krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kooskõlas lõikega 3.
5. Kui krediidiasutus või investeerimisühing soovib kohaldada lõiget 2 töötaja suhtes, kellele määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 750 000 eurot, või seoses lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumiga, tuleb tal selleks saada enda usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest vastutava pädeva asutuse eelnev heakskiit.
Pädev asutus annab oma eelneva heakskiidu ainult juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et üks lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud, võttes lõike 2 punktis b sätestatud tingimuse puhul arvesse lõikes 3 sätestatud hindamiskriteeriume.
Kui töötajale määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas vähemalt 1 000 000 eurot, annab pädev asutus oma eelneva heakskiidu ainult erandlikel asjaoludel. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, teavitab pädev asutus enne sellise töötaja suhtes heakskiidu andmist Euroopa Pangandusjärelevalvet.
Artikkel 5
Määratud töötasu arvutamine
1. Käesoleva määruse kohaldamisel hinnatakse määratud, kuid veel välja maksmata töötasu väärtust töötasu määramise kuupäeva seisuga, võtmata arvesse direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti g alapunktis iii osutatud diskontomäära kohaldamist ega muutuvtasu hilisema tagasinõudmise kaudu või muul viisil väljamaksetest tehtud mahaarvamisi. Kõik summad arvutatakse brutosummas ning täistööaja ekvivalendi baasil.
2. Artikli 4 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel võib määratud töötasu vaadelda eraldi iga liikmesriigi ja kolmanda riigi lõikes, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on tegevuskoht, ning töötaja seostatakse riigiga, kus ta valdavas osas tegutseb.
Artikkel 6
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 4. märts 2014