ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
NÕUKOGU OTSUS,
20. juuni 2014,
millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/282/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Austrias
(2014/404/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)
Järgides komisjoni soovitust, otsustas nõukogu 2. detsembril 2009 nõukogu otsusega 2010/282/EL, (1) et Austrias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2009. aastaks kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk ulatus 3,9 protsendini SKPst, mis ületas seega aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 2009. aastal 68,2 % SKPst, mis seega ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. 2009. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki ja koguvõlga korrigeeriti hiljem vastavalt 5,5 protsendile ja 116,4 protsendile SKPst.
(2)
Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 2. detsembril 2009 Austriale soovituse, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Kõnealune nõukogu soovitus avalikustati.
(3)
Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamisel peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 (3) artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.
(4)
Kaaludes, kas otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tuleks kehtetuks tunnistada, peab nõukogu otsuse tegemisel lähtuma esitatud andmetest. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst (4).
(5)
Nende andmete põhjal, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast Austria poolt 2014. aasta aprillis esitatud teatist, stabiilsusprogrammi (2014-2018) ja komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi alusel on põhjendatud järgmised järeldused.
-
Pärast jõudmist haripunkti 4,5 % SKPst 2010. aastal vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,5 protsendini ehk allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst juba 2011. aastal. Paranemine võrreldes algselt kavandatud eelarvetulemusega oli osaliselt seotud sellega, et rämpspanga KA Finanz rekapitaliseerimiseks võetud valitsemissektori kulumeetmeid (ligikaudu 0,4 % SKPst) võeti valitsemissektori arvepidamises arvesse 2012. aastal, mil tulenev mõju leidis panga finantsaruannete põhjal kinnitust. Vähemal määral tulenes puudujäägi vähenemine kavandatust väiksematest kulutustest kõigil valitsemissektori tasanditel ning soodsamatest majandustingimustest, millega kaasnesid prognoositust suuremad tulud. Vastupidiselt nii riiklikule kui ka komisjoni prognoosile jäi valitsemissektori eelarvepuudujääk (2,6 % SKPst) allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst ka 2012. aastal. Suurte riskide tõttu, mis olid seotud võimalike finantssektori olukorra täiendavaks parandamiseks võetavate meetmetega, mille tulemusel oleks eelarvepuudujääk võinud järgmistel aastatel ületada 3 % SKPst, ei soovitanud komisjon ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust varakult kehtetuks tunnistada. Kõnealused riskid on siiski realiseerunud üksnes osaliselt ning 2013. aastal oli Austria eelarvepuudujääk 1,5 % SKPst. Täiendav puudujäägi vähenemine oli suures osas tingitud ühekordsetest meetmetest, mis hõlmas mobiilside spektri müüki, mille eest saadud summa oli ootamatult suur ja moodustas peaaegu 0,6 % SKPst.
-
Vastavalt stabiilsusprogrammile (2014-2018), mille Austria valitsus võttis vastu 29. aprillil 2014, peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2,7 protsendini SKPst 2014. aastal ja seejärel vähenema 1,4 protsendini SKPst 2015. aastal. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2014. aasta eelarvepuudujääk 2,8 % SKPst ja 2015. aasta puudujääk 1,5 % SKPst. Seega peaks puudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Selleks et vältida kavandatud märkimisväärset kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast, tegi valitsus määruse (EL) nr 473/2013 (5) raames teatavaks täiendavad kokkuhoiumeetmed ja suuremad tulud, mille maht on komisjoni hinnangul 0,2 % SKPst, ning saatis selle kohta komisjonile kirjaliku kinnituse.
-
Valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemine 2014. aastal on tingitud varahaldusvahendi (Abbaueinheit) loomisest ettevõtja Hypo Alpe Adria langenud väärtusega varade likvideerimiseks. Valitsuse nimetatud nõunikest koosneva eksperdirühma hinnangul võib Hypo Alpe Adria varahaldusvahendi loomise mõju ulatuda kuni 4 miljardi euroni (1,2 % SKPst), millest 2014. aastal tehtud kapitalisüst moodustab 750 miljonit eurot. See, mil määral varahaldusvahendi loomine suurendab eelarvepuudujääki, selgitatakse täpsemalt välja veel käesoleval aastal Hypo Alpe Adria varade kvaliteedi sõltumatu hindamise teel, et Eurostat saaks analüüsida selle meetme statistilist mõju. Eksperdirühma praegune hinnang on küllaltki ettevaatlik ja seega võib seda pidada usaldusväärseks. Samas ei saa välistada, et kõnealuse meetme mõju eelarvepuudujäägile võib osutuda suuremaks. See on 2014. aasta puudujäägiprognoosi peamine negatiivne risk. Võttes samas arvesse täiendavaid vabalt valitud meetmeid, mille valitsus tegi teatavaks pärast komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi avaldamist ja mis peaksid nominaalset eelarvepuudujääki veelgi vähendama, näivad 2014. aasta eelarvepuudujäägiga seotud riskid olevat üldiselt tasakaalus.
-
Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud valitsemissektori eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2011-2013 keskmiselt peaaegu 0,7 % SKPst aastas, mis on kooskõlas nõukogu soovitustega. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt ning 29. aprillil 2014 esitatud ajakohastatud eelarvekava ja valitsuse poolt 12. mail 2014 teatavaks tehtud täiendavate meetmete hinnangu põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon 2014. aastal pisut paranema. Sellega seoses näib, et struktuurse eelarvepositsiooni kohandamises, mis on vajalik keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, tekib 2014. aastal lõhe 0,5 % SKPst, mis viitab vajadusele tõhustada eelarvemeetmeid, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuete täielik täitmine, pidades silmas tekkivat riski kalduda nõutavast kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.
-
Võla suhe SKPsse suurenes ajavahemikul 2009-2013 69,2 protsendilt 74,5 protsendile. Valitsemissektori koguvõlg peaks prognooside kohaselt suurenema 2014. aastal ligikaudu 80 protsendile SKPst. See on peamiselt tingitud selliste valitsemissektori võlakohustuste kaasamisest, mis on seotud ettevõtja Hypo Alpe Adria langenud väärtusega varade ülekandmisega varahaldusvahendisse.
(6)
Alates ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnenud 2014. aastast kohaldatakse Austria suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Austria peaks liikuma asjakohasel kiirusel keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja tegema piisavaid edusamme võlakriteeriumi nõude täitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikele 1a.
(7)
Aluslepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on nõukogu arvates asjaomases liikmesriigis kõrvaldatud.
(8)
Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Austrias kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2010/282/EL kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Austrias on kõrvaldatud.
Artikkel 2
Otsus 2010/282/EL tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.
Luxembourg, 20. juuni 2014