PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/424
ze dne 11. března 2015,
kterým se schvaluje rozhodnutí o odchylkách podle článku 9 směrnice Rady 96/67/ES týkajících se poskytování určitých služeb pozemního odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb
(oznámeno pod číslem C(2015) 473)
(Pouze chorvatské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
1. OZNÁMENÉ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH
(1)
Chorvatské úřady dopisem ze dne 13. srpna 2014, který byl Komisi doručen dne 1. září 2014, oznámily v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 96/67/ES (dále jen „směrnice“) rozhodnutí vlády Chorvatské republiky udělit mezinárodnímu letišti Záhřeb odchylky na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice. Dopisem ze dne 1. prosince 2014, který byl Komisi doručen dne 17. prosince 2014, poskytly chorvatské úřady doplňující informace, čímž bylo oznámení úplné.
(2)
Oznámené rozhodnutí zahrnuje dvě odchylky. Zaprvé, vyhrazuje pro jediného poskytovatele kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulace s nákladem a poštou, pokud jde o fyzickou manipulaci s přicházejícím, odesílaným nebo převáženým nákladem a poštou, mezi letištním terminálem a letadlem a manipulace na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi. Zadruhé, zakazuje odbavování vlastními silami pro uvedené tři kategorie služeb, s výjimkou řazení letadla na zemi. Obě odchylky platí po dobu dvou let, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016.
2. STÁVAJÍCÍ SITUACE NA MEZINÁRODNÍM LETIŠTI ZÁHŘEB
(3)
Mezinárodní letiště Záhřeb provozuje společnost Zagreb International Airport Jsc. V roce 2013 odbavilo letiště 2,3 milionu cestujících.
(4)
V současnosti má mezinárodní letiště Záhřeb jeden terminál pro odbavování cestujících a probíhá výstavba nového terminálu pro odbavování cestujících s příslušnou infrastrukturou (odbavovací plochou, příjezdovými cestami a parkovišti). Nový terminál bude dokončen a provozuschopný nejpozději do konce roku 2016. Jeho kapacita bude 5 milionů cestujících. Stávající terminál bude uzavřen a využíván již pouze pro všeobecné letectví a další vedlejší činnosti (pronájem kanceláří apod.).
(5)
Podle chorvatských úřadů infrastrukturní a provozní omezení stávajícího terminálu neumožňují během výstavby nového terminálu zavést hospodárně a účinně služby dalšího poskytovatele služeb pozemního odbavování. Jakmile bude nová budova terminálu pro odbavování cestujících a nová odbavovací plocha dokončena a jejich provoz zahájen, bude problém nedostatečného prostoru a kapacity stávající infrastruktury vyřešen.
(6)
Podle chorvatských úřadů je v současnosti přístup na trh služeb odbavování zavazadel, manipulace na rampě a manipulace s nákladem a poštou otevřený. Dosud však žádný třetí poskytovatel služeb pozemního odbavování žádost o souhlas a o licenci na poskytování těchto služeb na mezinárodním letišti Záhřeb nepodal. Tyto služby v současnosti uživatelům letiště poskytuje společnost Zagreb International Airport Jsc. prostřednictvím plně vlastněné dceřiné společnosti.
(7)
Svoboda odbavovat vlastními silami se vztahuje i na mezinárodní letiště Záhřeb. V současnosti však odbavuje vlastními silami pouze jeden letecký dopravce jednu dílčí kategorii služeb odbavování na rampě (nakládání a vykládání potravin a nápojů). Žádný další letecký dopravce o odbavování vlastními silami zájem neprojevil.
(8)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jedno zařízení pro třídění zavazadel pro zavazadla odbavená na místě i všechna transferová zavazadla. Rozloha třídicího zařízení činí 515 m2. Třídicí plocha se nachází v suterénu centrální části terminálu.
(9)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jeden nákladní terminál o celkové rozloze 2 160 m2 a veškerá manipulace s nákladem se odehrává v této hale. Vzhledem ke značně omezenému prostoru probíhá celý tento proces ručně za použití ručních nástrojů a vysokozdvižných vozíků. Ve veřejném prostoru celního skladu je umístěna provozní plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu s jednou obousměrnou rampou.
(10)
Nákladní terminál mezinárodního letiště Záhřeb odbaví mezi 8 000 a 8 500 tun nákladu a pošty ročně, přičemž pošta tvoří 1 000 až 1 500 tun za rok.
(11)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jednu odbavovací plochu pro obchodní leteckou dopravu o celkové rozloze 140 000 m2 a 22 stání a odbavovací plochu pro všeobecné letectví o celkové rozloze 28 000 m2 s kapacitou 20 letadel.
3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(12)
Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice zveřejnila souhrn rozhodnutí o odchylkách, které jí oznámily chorvatské úřady, v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala dotčené osoby, aby se k němu vyjádřily.
(13)
Komise obdržela vyjádření jednoho poskytovatele služeb pozemního odbavování, který žádal informaci, zda se bude v době trvání odchylky konat zadávací řízení, aby vybraný poskytovatel mohl zahájit svou činnost, jakmile platnost odchylky vyprší. Žádné další připomínky zúčastněné strany nepředložily.
4. POSOUZENÍ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH S OHLEDEM NA SMĚRNICI
(14)
Chorvatské úřady vydaly své rozhodnutí o odchylkách na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice, podle nichž lze v případě zvláštního omezení disponibilního prostoru nebo kapacity vyhradit jednu či více kategorií služeb uvedených v čl. 6 odst. 2 pro jediného poskytovatele a zakázat odbavování vlastními silami pro kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v čl. 7 odst. 2 směrnice.
(15)
V souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) chorvatské úřady uvedly, že dané dvě odchylky se vztahují na kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulaci s nákladem a poštou a manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi.
(16)
Komise je toho názoru, že pokud jde o odbavování zavazadel, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(17)
Provozní prostor je omezený a úzký a manévrování se zavazadlovým vozíkem je obtížné. Třídění zavazadel při špičkové zátěži, kdy jsou v provozu oba odbavovací sektory, je zvlášť problematické. Pro efektivní provoz více než jednoho provozovatele tak není dostatek místa.
(18)
Problém s nedostatkem místa nelze v rámci stávajícího prostoru vyřešit, neboť zařízení pro třídění zavazadel nelze vzhledem k jeho umístění rozšířit do dalších částí. Rozšíření do podzemního podlaží není možné kvůli podzemní vodě a s tím spojenému nebezpečí zatopení. Rozšíření v podobě přístavby třídícího zařízení by znamenalo rozsáhlou rekonstrukci, která by měla značný dopad na současný provoz a nesla s sebou obrovské náklady, zatímco efektivnost takové stavby by byla sporná.
(19)
Pokud jde o manipulaci s nákladem a poštou, Komise se domnívá, že informace předložené chorvatskými úřady dokazují, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(20)
Velikost nákladního terminálu je omezená. Plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu má pouze jednu rampu pro oba směry, což v okamžiku, kdy je v uzavřeném prostoru zaparkováno několik tažných vozidel a čeká na nakládku či vykládku nebo ji provádí, značně redukuje provozní funkce plošiny. Pro dalšího provozovatele zde proto není dost místa.
(21)
Komise v této souvislosti rovněž podotýká, že roční objem nákladu a pošty činí zhruba 8 000 až 8 500 tun, což je hluboko pod hranicí 50 000 tun nákladu stanovenou směrnicí pro vznik povinnosti umožnit třetím stranám poskytování služeb pozemního odbavování a odbavování vlastními silami.
(22)
Komise se domnívá, že pokud jde o manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi při příletu a odletu, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastní pobočky poskytující služby pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(23)
V letovém řádu mezinárodního letiště Záhřeb existují tři krátké časové úseky s vysokou zátěží, a to ranní špička, odpolední špička a večerní špička. Během těchto špiček musí být v poměrně krátkém čase uvedena do provozu řada různých strojních jednotek, aby byly splněny všechny požadavky spojené s včasným odbavením letadel.
(24)
Zajistit parkování pro tak velký počet strojních jednotek představuje problém. Vzhledem k tomu, jaký prostor zabírají budovy a další stavby, není nikde v blízkosti parkovacího stání letadla místo pro zřízení parkovacích míst pro další nové strojní jednotky. Pro řízení letiště představují problém již parkovací místa potřebná pro stávající strojní jednotky. Problém je ještě větší v zimním období, kdy na omezené parkovací ploše parkují vozy na odklízení sněhu. Přijetí druhého provozovatele je tak z důvodu nedostatku parkovacích míst nemožné.
(25)
Uvedená omezení způsobená nedostatkem parkovacích míst se však netýkají řazení letadel na zemi, neboť pro tyto služby není třeba objemné zařízení. Rozhodnutí o odchylkách oznámené chorvatskými úřady se na tyto služby nevztahuje, a počet poskytovatelů služby řazení letadla na mezinárodním letišti Záhřeb proto nebude nijak omezen.
(26)
Z informací dostupných Komisi dále vyplývá, že výstavba nového terminálu mezinárodního letiště Záhřeb byla zahájena v prosinci 2013. První fáze výstavby nového terminálu má být dokončena v roce 2016 a do konce roku 2016 má být terminál provozuschopný. Roční kapacita nového terminálu bude 5 milionů cestujících, bude mít nový plně integrovaný zavazadlový systém, novou odbavovací plochu a také nové pojezdové dráhy a obslužné komunikace. Dle vysvětlení chorvatských úřadů vyřeší výstavba a provoz nového terminálu současný nedostatek místa a omezenou kapacitu. Výstavbu a provoz nového terminálu lze proto považovat za vhodné opatření k překonání těchto omezení podle čl. 9 odst. 2 písm. b).
(27)
Odchylky uvedené v rozhodnutí oznámeném chorvatskými úřady jsou časově omezené, a to na dobu dvou let. Odpovídají tedy požadavkům čl. 9 odst. 6 směrnice.
(28)
Ve světle uvedených skutečností, a zejména s ohledem na současnou situaci na mezinárodním letišti Záhřeb, věcnou a časovou omezenost předmětných odchylek a opatření přijatá v zájmu překonání stávajících omezení, má Komise za to, že odchylky nepoškozují nepřiměřeně cíle směrnice, nevyvolávají narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb pozemního odbavování a uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami ani nemají trvat déle, než je nutné, tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.
(29)
V této souvislosti je rovněž nutné zvážit skutečnost, že omezení, která odchylky představují, platí pro všechny (potenciální) poskytovatele služeb pozemního odbavování (kromě oddělení letiště pro služby pozemního odbavování) a pro všechny uživatele letiště provádějící odbavování vlastními silami, a jsou tudíž nediskriminační, že žádný poskytovatel služeb pozemního odbavování ani uživatel letiště dosud nepodal žádost o povolení provozovat pozemní odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb, ačkoliv vstup třetích poskytovatelů služeb pozemního odbavování ani právo odbavovat vlastními silami nejsou v současnosti nijak omezeny, a že zúčastněné strany nepředložily proti rozhodnutí žádné námitky. Pokud jde o připomínku týkající se možného zadávacího řízení, Komise připomíná, že chorvatské úřady jsou povinny splnit včas veškerá relevantní ustanovení právních předpisů Unie týkajících se této věci, včetně článku 11 směrnice.
(30)
Tímto rozhodnutím není dotčen článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zakazuje, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť takové jednání je s vnitřním trhem neslučitelné.
5. ZÁVĚR
(31)
Na základě výsledků posouzení, které Komise provedla, a po konzultaci Chorvatské republiky by rozhodnutí uvedeného členského státu o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, mělo být schváleno.
(32)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru uvedeného v článku 10 směrnice,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Chorvatské republiky o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice 96/67/ES týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, se tímto schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 11. března 2015.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/424,
11. märts 2015,
nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 9 kohase erandite tegemise otsuse heakskiitmise kohta seoses Zagrebi rahvusvahelise lennujaama teatavate maapealse käitluse teenustega
(teatavaks tehtud numbri C(2015) 473 all)
(Ainult horvaadikeelne tekst on autentne)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivi 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5,
ning arvestades järgmist:
1. ERANDITE TEGEMISE OTSUSEST TEATAMINE
(1)
Horvaatia asutused edastasid 13. augusti 2014. aasta kirjas, mille komisjon sai 1. septembril 2014, direktiivi 96/67/EÜ (edaspidi „direktiiv”) artikli 9 lõike 3 kohase teate, mille kohaselt Horvaatia Vabariik on otsustanud teha Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevad erandid. Horvaatia asutused esitasid kõnealust teadet täiendava teabe 1. detsembri 2014. aasta kirjas, mille komisjon sai 17. detsembril 2014.
(2)
Teatatud otsusega nähakse ette kaks erandit. Esiteks reserveeritakse ühele teenuseosutajale järgmiste direktiivi lisa punktides 3, 4 ja 5 (välja arvatud punktis 5.1) loetletud maapealse käitluse teenuseliikide osutamine: pagasikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul, ning perroonikäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. Teiseks keelatakse nimetatud kolme maapealse käitluse teenuse liigi puhul omakäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal. Mõlemat erandit kohaldatakse kaks aastat, alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016.
2. ZAGREBI RAHVUSVAHELISE LENNUJAAMA PRAEGUNE OLUKORD
(3)
Zagrebi rahvusvahelist lennujaama käitab ettevõtja Zagreb International Airport Jsc. 2013. aastal teenindas lennujaam 2,3 miljonit reisijat.
(4)
Praegu on Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas üks reisiterminal ning ehitatakse asjakohase taristuga (perroon, juurdepääsuteed ja parklad) varustatud uut reisiterminali. Uue terminali ehitus lõpeb ja terminal on käitamisvalmis hiljemalt 2016. aasta lõpuks. Uus terminal suudab aastas teenindada viit miljonit reisijat. Olemasolev terminal suletakse, välja arvatud üldlennunduse ja mitmesuguste muude toimingute (kontoriruumide üürimine jne) tarbeks.
(5)
Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud teabele ei oleks praeguse terminali piiratud taristu- ja käitamisalaseid võimalusi arvesse võttes uue terminali ehitamise ajal majanduslikult ega tõhususe seisukohalt otstarbekas lubada terminali täiendavaid maapealse käitluse teenuste osutajaid. Kui uus reisiterminal ja uus perroon on valmis ehitatud ning kasutusele võetud, saavad lahenduse ka olemasoleva taristuga seotud ruumi- ja teenindusmahu probleemid.
(6)
Vastavalt Horvaatia asutuste esitatud teabele on praegu avatud juurdepääs pagasikäitluse, perroonikäitluse, kauba- ja postikäitlusega seotud teenuste turule. Kuni praeguse ajani ei ole aga ükski kolmandast isikust maapealse käitluse teenuste osutaja esitanud taotlust, et saada heakskiitu ja luba Zagrebis rahvusvahelises lennujaamas maapealse käitluse teenuste osutamiseks. Praegu osutab neid teenuseid lennujaama kasutajatele ettevõtja Zagreb International Airport Jsc. täielikult tema omanduses oleva tütarettevõtja kaudu.
(7)
Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas kohaldatakse ka omakäitlusvabadust. Praegu tegeleb perroonikäitluse teenuste ühe alamliigi omakäitlusega (toidu ja jookide peale- ja mahalaadimine) siiski ainult üks lennuettevõtja. Ükski teine lennuettevõtja ei ole omakäitluse suhtes huvi üles näidanud.
(8)
Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas on kohapeal registreeritud pagasi ja kogu transiitpagasi käitlemiseks üks sortimiskeskus. Sortimiskeskuse pindala on 515 m2. Sortimiskeskus asub terminali keskosa keldrikorrusel.
(9)
Zagrebi rahvusvaheline lennujaamas on üks 2 160 m2 pindalaga kaubaterminal, milles toimub kogu kauba käitlemine. Väga piiratud ruumi tõttu toimub kogu käitlusprotsess käsitsi käsitööriistade ja kahveltõstukite abil. Kasutusel olev tarne- ja kogumisplatvorm, mis on varustatud üheainsa, nii kauba vastuvõtmiseks kui ka väljastamiseks kasutatava kaldteega, asub tollilao avatud alal.
(10)
Zagrebi rahvusvahelise lennujaama kaubaterminalis käideldakse aastas 8 000 - 8 500 tonni kaupa ja posti, millest posti osakaal moodustab 1 000 - 1 500 tonni aastas.
(11)
Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas on üks kommertslennutegevuseks ette nähtud perroon, mille kogupindala on 140 000 m2 ja kus asub 22 seisuplatsi, ning üldlennutegevuseks ette nähtud perroon, mille kogupindala on 28 000 m2 ja mis suudab teenindada 20 õhusõidukit.
3. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA
(12)
Vastavalt direktiivi artikli 9 lõikele 3 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas kokkuvõtte erandite tegemise otsusest, millest Horvaatia asutused teatasid, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.
(13)
Komisjon sai maapealse käitluse teenuste osutajalt ühe märkuse, milles paluti teavet selle kohta, kas hankemenetlus korraldatakse erandi kohaldamisaja jooksul, et valituks osutunud maapealse käitluse teenuste osutaja saaks alustada tegevust kohe pärast erandi kohaldamisaja lõppu. Teistelt huvitatud isikutelt märkusi ei saadud.
4. ERANDITE TEGEMISE OTSUSE HINDAMINE DIREKTIIVI EESMÄRKIDEST LÄHTUVALT
(14)
Horvaatia asutused tuginesid oma erandite tegemise otsuse puhul direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidele b ja d, mille kohaselt olemasolevate ruumi- või mahupiirangute korral on võimalik reserveerida ühele teenuseosutajale artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse käitluse üks liik või mitu liiki, ning keelata direktiivi artikli 7 lõikes 2 osutatud maapealse käitluse liikide omakäitlus.
(15)
Horvaatia asutused täpsustasid vastavalt direktiivi artikli 9 lõike 2 punktile a, et kõnealust kahte erandit kohaldatakse järgmiste direktiivi lisa punktides 3, 4 ja 5 (välja arvatud punktis 5.1) nimetatud maapealse käitluse teenuseliikide suhtes: pagasikäitlus ning kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul, ning perroonikäitlus, välja arvatud õhusõiduki juhendamine maapinnal.
(16)
Seoses pagasi käitlemisega leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaamakasutajat.
(17)
Pagasikäitluseks kasutatav ruum on piiratud ja kitsas ning pagasikärude manööverdamine on keeruline. Kui mõlemad lennule registreerimise sektsioonid töötavad, on pagasi sortimine tipptunnil eriti problemaatiline. Seega ei ole lennujaamas piisavalt ruumi, et võimaldada rohkem kui ühel ettevõtjal tõhusalt tegutseda.
(18)
Praeguses asukohas ei ole võimalik ruumiprobleemi lahendada, sest pagasisortimiskeskuse eripära tõttu ei saa seda muudesse piirkondadesse laiendada. Maa-aluse tasandi kasutamine ei oleks teostatav põhjaveetaseme ja sellega seotud üleujutusohu tõttu. Sortimiskeskuse laienduse ehitamine lennujaamast väljapoole eeldab ka suuremahulisi ehitustöid, mis mõjutaksid oluliselt praegust liiklust ja põhjustaksid suuri kulusid, samas on sellise laienduse kasutegur küsitav.
(19)
Seoses kauba- ja posti käitlusega leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaamakasutajat.
(20)
Kaubaterminali suurus on piiratud. Kauba tarne- ja kogumisplatvormil on vaid üks kauba vastuvõtmiseks ja väljastamiseks ette nähtud kaldtee, mistõttu platvormi kasutusvõimalused vähenevad oluliselt juhul, kui piiratud suurusega alale on pargitud mitmed peale- ja mahalaadimisülesandeid ootavad või kõnealuseid ülesandeid täitvad autokraanad. Seega ei ole seal ruumi veel ühe ettevõtja mahutamiseks.
(21)
Sellega seoses märgib komisjon ka, et kauba- ja postikäitluse aastane maht on ligikaudu 8 000 - 8 500 tonni, mis on tunduvalt väiksem kui direktiivis sätestatud 50 000 tonni suurune piirmäär, millest alates tekib kohustus avada maapealne käitlus kolmandatele isikutele ja lubada omakäitlust.
(22)
Seoses perroonikäitlusega (v.a õhusõiduki juhendamine maapinnal saabumisel ja väljumisel) leiab komisjon Horvaatia asutuste esitatud teabe alusel tõendatud olevat, et lennujaama maapealse käitluse teenuste osakonda ei ole võimalik mahutada veel üht kolmandast isikust käitlejat või omakäitlust teostavat lennujaama kasutajat.
(23)
Zagrebi rahvusvahelise lennujaama lennuplaani iseloomustavad kolm lühikest tipptundi, nimelt hommikune, pärastlõunane ja õhtune tipptund. Kõnealuste tipptundide ajal tuleb suhteliselt lühikese aja jooksul kasutada mitmeid eri seadmeid, et täita kõik õhusõidukite õigeaegse käitlusega seotud nõuded.
(24)
Probleeme tekitab kõnealuste seadmete jaoks parkimiskohtade leidmine. Arvestades hoonete ja teiste rajatiste all asuvat ala, ei ole õhusõiduki seisuplatsi läheduses ruumi uute lisaseadmete parkimiseks. Lennujaama juhatuse jaoks tekitab probleeme ka juba olemasolevatele seadmetele parkimiskohtade leidmine. Raskused on veelgi suuremad talvehooajal, kui piiratud parkimisalale paigutatakse ka lumekoristuseks ja lume äraveoks ettenähtud sõidukid. Parkimiskohtade nappusest tulenevalt ei ole võimalik lennujaama veel üht ettevõtjat mahutada.
(25)
Eespool nimetatud parkimisruumi vähesusest tingitud piirangud ei kehti õhusõiduki maapinnal juhendamise kohta, sest kõnealuste teenuste jaoks ei ole vaja suuremahulisi seadmeid. Kõnealused teenused ei ole hõlmatud Horvaatia asutuste teatatud erandite tegemise otsusega ning seepärast ei ole Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas õhusõiduki juhendamisteenuse osutajate arv piiratud.
(26)
Komisjoni käsutuses olevast teabest ilmneb ka, et Zagrebi rahvusvahelise lennujaama uue terminali ehitus algas 2013. aasta detsembris. Uue terminali ehituse esimene etapp lõpetatakse eeldatavasti 2016. aastal ja terminal on arvatavasti käitamisvalmis 2016. aasta lõpuks. Uus terminal suudab teenindada viit miljonit reisijat aastas ning selles on uus, täielikult integreeritud pagasisüsteem, uus perroon ning uued ruleerimis- ja teenindusteed. Horvaatia asutused selgitasid, et uue terminali ehitamise ja käitamisega on võimalik lahendada olemasolevad ruumi- ja läbilaskevõime piirangud. Seepärast saab uue terminali ehitamist ja käitamist käsitada kooskõlas direktiivi artikli 9 lõike 2 punktiga b kõnealuste piirangute kõrvaldamiseks vajaliku meetmena.
(27)
Horvaatia asutuste teatatud erandite tegemise otsuses sätestatud erandid on ajaliselt piiratud, kuna neid kohaldatakse kahe aasta jooksul. Seega on täidetud direktiivi artikli 9 lõikes 6 sätestatud nõuded.
(28)
Arvestades eeltoodut ja eriti Zagrebi rahvusvahelise lennujaama praegust olukorda, kõnealuste erandite materiaalseid ja ajalisi piiranguid, kohaldamise kestust ning olemasolevate piirangute kõrvaldamiseks võetud meetmeid, leiab komisjon, et kooskõlas direktiivi artikli 9 lõike 2 teise lõiguga ei kahjusta erandid põhjendamatult direktiivi eesmärke, ei põhjusta konkurentsi moonutamist maapealse käitluse teenuste osutajate ja/või omakäitlust teostavate lennujaamakasutajate vahel ega ulatu vajalikust kaugemale.
(29)
Sellega seoses on arvesse võetud ka asjaolu, et eranditega ette nähtud piiranguid kohaldatakse diskrimineerimata kõikide (potentsiaalsete) maapealse käitluse teenuste osutajate suhtes, välja arvatud lennujaama maapealse käitluse teenuste osakond ja omakäitlust teostavad lennujaamakasutajad, et siiani ei ole ükski maapealse käitluse teenuste osutaja või lennujaamakasutaja esitanud taotlust, et saada õigust teostada Zagrebi rahvusvahelises lennujaamas maapealse käitluse toiminguid, kuigi praegu ei kohaldata juurdepääsupiirangud kolmandast isikust teenuseosutajate või omakäitluse teostamise õiguse suhtes, ning et ükski huvitatud isik ei ole esitanud vastuväiteid erandite tegemise otsuse kohta. Seoses saadud märkustega võimaliku hankemenetluse kohta tuletab komisjon Horvaatia asutustele meelde, et nad peavad õigeaegselt täitma kõiki liidu õigusaktides sätestatud asjakohaseid eeskirju, sealhulgas direktiivi artiklit 11.
(30)
Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohaldamist. Kõnealuse artikli kohaselt on keelatud siseturus või selle olulises osas turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtja poolt, kuna see on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.
5. KOKKUVÕTE
(31)
Arvestades komisjoni tehtud kontrollimise tulemust ja pärast Horvaatia Vabariigiga konsulteerimist tuleks heaks kiita erandite tegemise otsus, mille kohaselt kõnealune liikmesriik on otsustanud teha Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes direktiivi artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevad erandid ning millest teatati komisjonile 1. septembril 2014 ja 17. detsembril 2014.
(32)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi artiklis 10 osutatud nõuandekomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga kiidetakse heaks Horvaatia Vabariigi poolt vastu võetud erandite tegemise otsus, mille kohaselt Zagrebi rahvusvahelise lennujaama suhtes kohaldatakse direktiivi 96/67/EÜ artikli 9 lõike 1 punktidel b ja d põhinevaid erandeid ja millest teatati komisjonile 1. septembril 2014 ja 17. detsembril 2014.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.
Brüssel, 11. märts 2015