NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2014
ze dne 12. února 2014,
kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (2), a zejména na čl. 8a odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008 vyžaduje zavedení podrobných prováděcích pravidel, zejména pokud jde o regulaci bezpečnosti letišť, s cílem udržovat vysokou jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Unii při splnění cíle celkově zlepšit bezpečnost letišť.
(3)
Vyžaduje, aby Komise do 31. prosince 2013 přijala nezbytná prováděcí pravidla, kterými se stanoví podmínky pro infrastrukturu a bezpečný provoz letišť uvedené v čl. 8a odst. 5.
(4)
Prováděcí pravidla by s ohledem na zajištění hladkého přechodu a vysokého stupně bezpečnosti civilního letectví v Evropské unii měla odrážet současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti letišť, brát v úvahu použitelné standardy a doporučené postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (dále jen „ICAO“), čímž se zohlední příslušné klasifikace ICAO v rámci celého systému pravidel, celosvětové zkušenosti s provozem letišť a vědecko-technický pokrok v oblasti letišť, být přiměřená velikosti, kategorii a složitosti letiště a povaze a objemu provozu na něm, zajišťovat nutnou flexibilitu pro přizpůsobené plnění požadavků a zohledňovat případy infrastruktury letišť, která byla vytvořena před datem vstupu v platnost tohoto nařízení v souladu s různými požadavky vnitrostátních právních předpisů členských států.
(5)
Je nezbytné poskytnout odvětví letišť a správním úřadům členských států dostatek času, aby se mohly přizpůsobit novému regulačnímu rámci, a ověřit, že nadále platí osvědčení vydaná před datem vstupu tohoto nařízení v platnost.
(6)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků je nezbytné, aby příslušné úřady, popřípadě agentura, při posuzování dodržování těchto požadavků uplatňovaly jednotné standardy; agentura by na podporu nezbytné jednotnosti předpisů měla vypracovat přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál. Společné požadavky by se měly vztahovat na shodné postupy příslušných úřadů v různých oblastech letecké dopravy. Neměly by však bránit použití mírně odlišných postupů, je-li to nezbytné nebo přínosné, například v případě samostatných subjektů dozoru nad letišti a leteckým provozem. Bezpečnostní cíl těchto požadavků by měl být i nadále nedotčen různými způsoby plnění technických požadavků.
(7)
Pokud jde o správu překážek v okolí letiště a další činnosti mimo hranice letiště, každý členský stát může jmenovat různé úřady a jiné subjekty odpovědné za sledování, posuzování a zmírňování rizik. Cílem tohoto nařízení není změnit stávající rozdělení úkolů v rámci členského státu. Avšak v každém členském státu by měla být zaručena plynulá návaznost kompetencí při zabezpečení okolí letišť a při sledování a zmírňování rizik vyplývajících z lidské činnosti. Proto by se mělo zajistit, aby úřady odpovědné za zabezpečení okolí letišť měly pro plnění svých povinností odpovídající pravomoci.
(8)
Na letištích by měly být poskytovány zvláštní služby uvedené v hlavě B přílohy IV (část ADR.OPS). V některých případech tyto služby neposkytuje přímo provozovatel letiště, ale jiná organizace nebo státní subjekt, nebo kombinace obou. V těchto případech by měl mít provozovatel letiště, jako subjekt odpovědný za provoz letiště, uzavřeny dohody a definovány způsoby kontaktu s těmito organizacemi nebo subjekty, aby bylo zajištěno poskytování služeb v souladu s požadavky uvedenými v příloze IV. Jsou-li takové dohody uzavřeny a způsoby kontaktu definovány, má se za to, že provozovatel letiště splnil svou povinnost a neměl by být považován za zodpovědného či právně odpovědného za nesplnění povinností ze strany jiného subjektu, který je součástí dohody, za předpokladu, že splnil veškeré použitelné požadavky a povinnosti stanovené v tomto nařízení týkající se jeho odpovědnosti podle dané dohody.
(9)
Nařízení (ES) č. 216/2008 se týká pouze osvědčení pro letiště, která mají vydat příslušné úřady s ohledem na bezpečnost. Proto aspekty stávajících vnitrostátních osvědčení pro letiště, které se netýkají bezpečnosti, zůstávají nedotčeny.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou založena na stanovisku Evropské agentury pro bezpečnost letectví v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla, která se týkají:
a)
podmínek pro stanovení certifikační předpisové základny použitelné na letiště a pro její oznámení žadateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
b)
podmínek pro vydávání, zachování, změnu, omezení, pozastavení nebo zrušení osvědčení pro letiště a osvědčení pro organizace odpovědné za provoz letišť, včetně provozních omezení týkajících se určitých rysů návrhu letiště, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
c)
podmínek pro provoz letiště v souladu s hlavními požadavky stanovenými v příloze Va a případně v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008, jak je stanoveno v příloze IV;
d)
povinností držitelů osvědčení, jak je stanoveno v příloze III;
e)
podmínek pro schválení a změnu stávajících osvědčení pro letiště vydaných členskými státy;
f)
podmínek pro rozhodnutí o nepovolení výjimek podle čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, včetně kritérií pro nákladní letiště, oznamování vyňatých letišť a přezkum udělených výjimek;
g)
podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti, jak je stanoveno v příloze III;
h)
určitých podmínek a postupů pro prohlášení poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše uvedená v čl. 8a odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 216/2008 a pro dozor nad těmito poskytovateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace a dozoru nad letišti, provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
3. Provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
4. Provozovatelé letišť musí splňovat požadavky stanovené v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, instalací a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
2)
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
3)
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
4)
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha určená k umístění letadel pro účely nástupu a výstupu cestujících, nakládky nebo vykládky pošty nebo nákladu, doplňování paliva, parkování nebo údržby;
5)
„službami řízení provozu na odbavovací ploše“ služby poskytované k řízení činností a pohybu letadel a vozidel po odbavovací ploše;
6)
„auditem“ se rozumí systematický, nezávislý a zdokumentovaný postup získávání důkazních informací a jejich objektivního hodnocení s cílem určit rozsah, v jakém jsou splněny požadavky;
7)
„certifikačními specifikacemi“ se rozumějí technické normy přijaté agenturou, které uvádějí způsoby průkazu souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcími pravidly a které může organizace použít pro účely certifikace;
8)
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený v každém členském státě, kterému jsou uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi;
9)
„průběžným dozorem“ se rozumějí úkoly, které příslušný úřad vykonává kdykoli při provádění programu dozoru k ověření, že podmínky, za kterých bylo osvědčení uděleno, jsou nadále plněny v celém průběhu jeho období platnosti;
10)
„dokumentem o schválení odchylky a opatřeních (Deviation Acceptance and Action Document, DAAD)“ se rozumí dokument vyhotovený příslušným úřadem za účelem sestavení důkazů, které odůvodňují schválení odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou;
11)
„prohlídkou“ se rozumí nezávislé hodnocení pomocí pozorování a posuzování, které je spojeno, je-li to vhodné, s měřením, zkoušením nebo porovnáváním za účelem ověření souladu s platnými požadavky;
12)
„pohybem“ se rozumí vzlet nebo přistání;
13)
„překážkou“ se rozumí všechny pevné (trvalé nebo dočasné) a mobilní objekty nebo jejich části, které:
-
se nacházejí na ploše určené pro pozemní pohyby letadel, nebo
-
zasahují nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu, nebo
-
se nacházejí vně těchto stanovených ploch a byly vyhodnoceny jako nebezpečné pro letecký provoz;
14)
„překážkovou plochou“ se rozumí plocha, která vymezuje horní hranici, k níž mohou dosáhnout předměty zasahující do vzdušného prostoru;
15)
„ochranou plochou“ se rozumí plocha stanovená pro světelnou sestupovou soustavu pro vizuální přiblížení, nad kterou nesmí zasahovat objekty nebo rozšíření stávajících objektů, s výjimkou případů, kdy by podle názoru příslušného úřadu nový objekt nebo rozšíření byly zastíněny stávajícím neodstranitelným objektem.
Článek 3
Dozor nad letišti
1. Členské státy určí jeden nebo více subjektů jakožto příslušné úřady, jimž jsou v členském státě uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi.
2. Příslušný úřad musí být nezávislý na provozovatelích letišť a na poskytovatelích služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Této nezávislosti se dosáhne oddělením, alespoň na funkční úrovni, příslušného úřadu od těchto provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
3. Pokud členský stát určí jako příslušný úřad více než jeden subjekt, musí být splněny tyto podmínky:
a)
každý příslušný úřad odpovídá za zvlášť vymezené úkoly a zeměpisné oblasti a
b)
mezi těmito subjekty musí být stanovena koordinace pro zajištění účinného dozoru nad všemi letišti a provozovateli letišť, jakož i nad poskytovateli služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
4. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost a zdroje nezbytné pro plnění požadavků stanovených v tomto nařízení.
5. Členské státy zajistí, aby personál příslušného úřadu nevykonával činnosti spojené s dozorem, pokud existují důkazy o tom, že by tak mohlo přímo nebo nepřímo dojít ke střetu zájmů, zejména pokud jde o zájmy rodinné nebo finanční.
6. Personál, jejž příslušný úřad pověří plněním úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem, je zmocněn k provádění alespoň těchto úkolů:
a)
zkoumání záznamů, údajů, postupů a jakéhokoli jiného materiálu, který je pro plnění úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem relevantní;
b)
pořizování kopií těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisů z nich;
c)
požadování ústního vysvětlení na místě;
d)
vstup na letiště, do příslušných prostor, provozních míst nebo jiných příslušných prostor a dopravních prostředků;
e)
provádění auditů, šetření, zkoušek, cvičení, hodnocení, prohlídek;
f)
případně přijímání nebo iniciování vynucovacích opatření.
7. Úkoly uvedené v odstavci 6 se plní v souladu s vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu.
Článek 4
Informace poskytované Evropské agentuře pro bezpečnost letectví
Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost sdělí členské státy Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) názvy, polohy a letištní kódy ICAO letišť a názvy provozovatelů letišť, jakož i údaje o počtu cestujících a přepravách nákladu na těchto letištích, na něž se vztahují ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008 a tohoto nařízení.
Článek 5
Výjimky
1. Členský stát informuje agenturu o svém rozhodnutí udělit výjimku v souladu s čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008 do jednoho měsíce od přijetí tohoto rozhodnutí. Informace předané agentuře dále zahrnují seznam příslušných letišť, název provozovatele letiště a údaje o počtu cestujících a přepravě nákladu na daném letišti za příslušný rok.
2. Členský stát každoročně přezkoumá provozní údaje letiště, jemuž byla udělena výjimka. Pokud příslušné provozní údaje tohoto letiště za poslední tři po sobě následující roky překročily údaje uvedené v čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, informuje o tom agenturu a výjimku zruší.
3. Komise může kdykoli rozhodnout, že výjimku nepovolí, pokud:
a)
nejsou splněny obecné bezpečnostní cíle nařízení (ES) č. 216/2008;
b)
za poslední tři po sobě následující roky byly překročeny příslušné provozní údaje o cestujících a nákladu;
c)
výjimka není v souladu s jinými příslušnými právními předpisy EU.
4. Pokud Komise rozhodla, že výjimka není povolena, dotčený členský stát výjimku zruší.
Článek 6
Převod osvědčení
1. Osvědčení vydaná příslušným úřadem před 31. prosincem 2014 na základě vnitrostátních právních předpisů zůstávají v platnosti, dokud nebudou vydána v souladu s tímto článkem, nebo pokud taková osvědčení vydána nebudou, tak do 31. prosince 2017.
2. Před uplynutím doby stanovené v odstavci 1 vydá příslušný úřad osvědčení pro dotčená letiště a provozovatele letišť, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
certifikační předpisová základna uvedená v příloze II byla stanovena s použitím certifikačních specifikací vydaných agenturou, včetně všech případů rovnocenné úrovně bezpečnosti a zvláštních podmínek, jež byly zjištěny a zdokumentovány;
b)
držitel osvědčení prokázal soulad s certifikačními specifikacemi, které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení;
c)
držitel osvědčení prokázal splnění těch požadavků nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích pravidel, které jsou použitelné pro jeho organizaci a které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení.
3. Odchylně od odst. 2 písm. b) může příslušný úřad rozhodnout, že upustí od prokázání souladu, pokud se domnívá, že tento důkaz představuje nadměrné nebo nepřiměřené úsilí.
4. Příslušný úřad uchovává nejméně po dobu pěti let záznamy o dokumentech týkajících se postupů převodu osvědčení.
Článek 7
Odchylky od certifikačních specifikací
1. Příslušný úřad může do 31. prosince 2024 přijímat žádosti o osvědčení zahrnující odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
tyto odchylky nepředstavují případ rovnocenné úrovně bezpečnosti podle bodu ADR.AR.C.020 a nepředstavují ani případ zvláštních podmínek podle bodu ADR.AR.C.025 přílohy II tohoto nařízení;
b)
tyto odchylky existovaly před vstupem tohoto nařízení v platnost;
c)
těmito odchylkami, které, je-li to vhodné, jsou doprovázeny zmírňovacími a nápravnými opatřeními, nejsou porušeny hlavní požadavky přílohy Va nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
je dokončeno průvodní posouzení bezpečnosti každé takové odchylky.
2. Příslušný úřad sestaví důkazy o splnění podmínek uvedených v odstavci 1 v dokumentu o schválení odchylky a opatřeních (DAAD). Dokument DAAD se připojí k osvědčení. Příslušný úřad uvede dobu platnosti dokumentu DAAD.
3. Provozovatel letiště a příslušný úřad ověří, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou i nadále splněny. V opačném případě musí být dokument DAAD změněn, pozastaven nebo zrušen.
Článek 8
Zabezpečení okolí letišť
1. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány v mezích překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm.
2. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány mimo meze překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm, jež přesahují výšku stanovenou daným členským státem.
3. Členské státy zajistí koordinaci zabezpečení letišť nacházejících se v blízkosti státních hranic s jinými členskými státy.
Článek 9
Sledování okolí letišť
Členské státy zajistí pořádání konzultací v souvislosti s lidskými činnostmi a využitím pozemků, jako jsou tyto:
a)
jakákoli výstavba nebo změna ve využívání půdy v oblasti letiště;
b)
jakákoli výstavba, která může vyvolat překážkami způsobené turbulence, jež by mohly představovat nebezpečí pro provoz letadel;
c)
používání nebezpečných, matoucích či zavádějících světel;
d)
používání vysoce reflexních povrchů, jež mohou způsobit oslňování;
e)
vytvoření ploch, které by mohly podporovat pohyb divoce žijících zvířat, jenž by mohl ohrozit provoz letadel;
f)
zdroje neviditelného záření nebo přítomnost pohyblivých nebo pevných objektů, které by mohly narušovat nebo nepříznivě ovlivňovat výkonnost leteckých komunikačních, navigačních a přehledových systémů.
Článek 10
Řízení nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty
1. Členské státy zajistí, aby nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty byla posuzována prostřednictvím:
a)
stanovení vnitrostátního postupu pro zaznamenání a hlášení střetů letadel s divoce žijícími zvířaty;
b)
shromažďování informací od provozovatelů letadel, letištního personálu a z jiných zdrojů o přítomnosti divoce žijících zvířat, jež představují potenciální nebezpečí pro provoz letadel, a
c)
průběžného hodnocení nebezpečí plynoucího z přítomnosti divoce žijících zvířat prováděného způsobilými pracovníky.
2. Členské státy zajistí, aby hlášení střetů s divoce žijícími zvířaty byla shromažďována a zasílána ICAO za účelem zahrnutí do databáze informačního systému ICAO pro střety s ptáky (IBIS).
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace letišť, provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše a dozoru nad nimi musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení před 31. prosincem 2017.
3. Přílohy III a IV se pro letiště, jimž bylo vydáno osvědčení v souladu s článkem 6, použijí ode dne vydání osvědčení.
4. Letištím, u kterých byl postup certifikace zahájen před 31. prosincem 2014, avšak do uvedeného data k vydání osvědčení nedošlo, se osvědčení vydá teprve tehdy, až splní ustanovení tohoto nařízení.
5. Body ADR.AR.C.050 a ADR.OR.B.060 v přílohách II a III tohoto nařízení se použijí ode dne, k němuž vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Bod ADR.AR.A.015 v příloze II a bod ADR.OR.A.015 přílohy III se použijí pro poskytovatele služeb řízení provozu na odbavovací ploše ode dne, kdy vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
6. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. února 2014.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 139/2014,
12. veebruar 2014,
millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) ning mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009, (2) eriti selle artikli 8a lõiget 5,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EÜ) nr 216/2008 eesmärk on tagada ja säilitada Euroopas tsiviillennunduse ohutuse ühtne kõrge tase.
(2)
Määruse (EÜ) nr 216/2008 rakendamine nõuab üksikasjalikumate rakenduseeskirjade kehtestamist eelkõige lennuväljade ohutuse õigusliku reguleerimise kontekstis, et säilitada lennuväljade ohutuse üldisel parandamisel tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase liidus.
(3)
Selleks peab komisjon enne 31. detsembrit 2013 vastu võtma artikli 8a lõikes 5 viidatud lennuväljade planeerimise ja ohutu käitamise tingimuste kehtestamiseks vajalikud rakenduseeskirjad.
(4)
Sujuva ülemineku ja tsiviillennunduse ohutuse kõrge taseme tagamiseks liidus peaksid rakenduseeskirjad kajastama lennuväljade valdkonna tehnika taset ja parimaid tavasid; arvestama Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO”) kohaldatavaid standardeid ja soovitusi, järgides seega ICAO vastavat klassifikatsiooni kogu eeskirjade süsteemis; ülemaailmset lennuväljade käitamise kogemust ning teaduse ja tehnika arengut lennuväljade valdkonnas; olema vastavuses lennuvälja suuruse, liikluse, kategooria ja keerukusega ning käitamise laadi ja mahuga; võimaldama nõuetele vastavuse kohandamiseks vajalikku paindlikkust ning hõlmama lennuväljataristuid, mis on välja arendatud enne käesoleva määruse jõustumist liikmesriikide õigusaktide eri nõuete kohaselt.
(5)
Lennuväljadele ja liikmesriikide haldusasutustele on vaja anda piisavalt aega uue õigusraamistikuga kohanemiseks ning enne käesoleva määruse jõustumist välja antud sertifikaatide jätkuva kehtivuse tunnustamiseks.
(6)
Ühiste nõuete ühetaoliseks kohaldamiseks on vaja, et pädevad asutused ja vajaduse korral amet kohaldaksid kõnealustele nõuetele vastavuse hindamisel ühiseid standardeid; amet peaks nõutava ühetaolise kohaldamise hõlbustamiseks välja töötama nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid ja juhendmaterjalid. Ühised nõuded peaksid võimaldama lennunduse eri valdkondades identsete protsesside rakendamist pädevate asutuste poolt. Nõuded ei tohiks siiski takistada mõnevõrra erinevate protsesside rakendamist, kui see on vajalik või kasulik, näiteks kui lennuväljade ja lennutegevuse jaoks on eraldi järelevalveüksused. Nõuete täitmise eri viisid ei tohiks mõjutada nende eesmärki, milleks on ohutuse tagamine.
(7)
Lennuvälja ümbruses olevate takistuste ning väljaspool lennuvälja territooriumi toimuva muu tegevuse puhul võib iga liikmesriik määrata eri asutuse ja muud üksused, kes vastutavad riskide jälgimise, hindamise ja leevendamise eest. Käesoleva määruse eesmärk ei ole muuta liikmesriikides praegu kehtivat ülesannete määramise korda. Siiski tuleb igas liikmesriigis tagada lennuvälja ümbruse kaitsmise ja inimtegevusest tulenevate riskide järelevalve ning leevendamise pädevuse sujuv organiseerimine. Seetõttu tuleks tagada, et ametiasutustel, kelle kohustus on kaitsta lennuvälja ümbrust, oleks ülesannete täitmiseks sobiv pädevus.
(8)
Lennuväljal tuleks osutada IV lisa B-alajaos (ADR.OPS-osa) viidatud teenuseid. Mõnel juhul ei osuta neid teenuseid otse lennuvälja käitaja, vaid muu organisatsioon või riigiasutus või eelneva kahe kombinatsioon. Sel juhul peaksid lennuvälja käitamise eest vastutaval lennuvälja käitajal olema sellise organisatsiooni või üksusega kokkulepped ja liidesed, millega tagatakse, et teenuseid osutatakse IV lisas sätestatud nõuete kohaselt. Kui kõnealused kokkulepped ja liidesed on olemas, siis tuleks lennuvälja käitajat lugeda kohustusest vabastatuks ning teda ei tohiks pidada otseselt vastutavaks kokkuleppesse kaasatud teise üksuse kohustuste mittetäitmise eest, kui lennuvälja käitaja on täitnud kõik käesolevas määruses sätestatud asjakohased nõuded ja kohustused, mis on seotud tema vastutusega kokkuleppe piires.
(9)
Määruses (EÜ) nr 216/2008 käsitletakse pädeva asutuse väljaantavaid lennuvälja sertifikaate üksnes ohutusaspektide seisukohast. Seega ei käsitleta olemasolevate riiklike lennuvälja sertifikaatide ohutusega mitteseotud aspekte.
(10)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed põhinevad Euroopa Lennundusohutusameti arvamusel, mis on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1.
(11)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel asutatud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:
a)
lennuvälja sertifitseerimise aluse kehtestamise ja taotlejale teatavaks tegemise tingimused, mis on sätestatud II ja III lisas;
b)
lennuväljade, samuti lennuväljade käitamise eest vastutavate organisatsioonide sertifikaatide, sealhulgas lennuvälja konkreetsest planeeringust tulenevate käitamispiirangute pikendamise, muutmise, peatamise, kehtetuks tunnistamise või neile piirangute seadmise tingimused, mis on sätestatud II ja III lisas;
c)
IV lisas sätestatud tingimused lennuvälja käitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 Va lisas ja vajaduse korral Vb lisas sätestatud oluliste nõuetega;
d)
sertifikaadi omanike vastutusvaldkonnad, mis on sätestatud III lisas;
e)
liikmesriikide väljaantud kehtivate lennuväljasertifikaatide aktsepteerimise ja konverteerimise tingimused;
f)
tingimused, mille alusel otsustatakse mitte lubada määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõikes 3b nimetatud erandeid, sealhulgas kriteeriumid kaubalennuväljade kohta, erandiga hõlmatud lennuväljadest teatamise kohta ja tehtud erandite läbivaatamise kohta;
g)
tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides käitamine keelata, seda piirata või kehtestada teatavad tingimused, mis on sätestatud III lisas;
h)
määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8a lõike 2 punktis e nimetatud perrooniteenuste osutajate poolse teatamise ning nende järelevalve tingimused ja menetlused, mis on sätestatud II ja III lisas.
2. Lennuväljade sertifitseerimise ja järelevalvega tegelevad pädevad asutused, lennuvälja käitajad ja perrooniteenuste osutajad peavad täitma II lisas sätestatud nõudeid.
3. Lennuvälja käitajad ja perrooniteenuste osutajad peavad täitma III lisas sätestatud nõudeid.
4. Lennuvälja käitajad peavad täitma IV lisas sätestatud nõudeid.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennuväli”- maapinnal, vees, maapinnale või veekokku rajatud konstruktsioonil või ujuvkonstruktsioonil asuv piiritletud ala (sh mis tahes ehitised, seadmed ja vahendid), mis on täielikult või osaliselt ette nähtud õhusõiduki saabumiseks, väljumiseks või pinnal liikumiseks;
2) „lennuk”- õhust raskem mootorõhusõiduk, mille lennuaegne tõstejõud tekib peamiselt konkreetsetes lennutingimustes liikumatute kandepindade aerodünaamilise vastumõju toimel;
3) „õhusõiduk”- seade, mis püsib atmosfääris õhu vastumõjul, välja arvatud maa- või veepinnalt põrkunud õhu vastumõjul;
4) „perroon”- õhusõiduki reisijate, posti või lasti peale- ja mahalaadimiseks ning õhusõidukite tankimiseks, parkimiseks või hoolduseks ette nähtud ala;
5) „perrooniteenus”- teenus, mida osutatakse õhusõidukite ja muude sõidukite liikumise ja muu tegevuse reguleerimiseks perroonil;
6) „audit”- süstemaatiline, sõltumatu ja dokumenteeritud protsess tõendusmaterjali kogumiseks ja selle objektiivseks hindamiseks eesmärgiga kindlaks määrata nõuetele vastavuse ulatus;
7) „sertifitseerimistingimused”- ameti vastu võetud tehnilised normid, milles kirjeldatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade nõuete täitmise võimalusi ning mida organisatsioon saab kasutada sertifitseerimiseks;
8) „pädev asutus”- liikmesriigi määratud asutus, millel on lennuväljade ning nendega seotud töötajate ja organisatsioonide sertifitseerimiseks ning järelevalveks vajalikud volitused ja kohustused;
9) „pidev järelevalve”- toimingud, mille pädev asutus teeb järelevalveprogrammi rakendamiseks, et kontrollida sertifikaadi kehtivuse ajal selle väljaandmise aluseks olevate tingimuste pidevat täitmist;
10) „kõrvalekallete lubamise dokument”- ameti välja antud sertifitseerimistingimustest erandite tegemise lubatavuse põhjendamiseks kogutud tõendusmaterjali sisaldav pädeva asutuse koostatud dokument;
11) „inspekteerimine”- sõltumatu hindamine vaatluse ja hinnangu alusel, vajaduse korral koos mõõtmise, katsetamise või gradueerimisega kohaldatavatele nõuetele vastavuse kindlakstegemise eesmärgil;
12) „lennuoperatsioon”- start või maandumine;
13) „takistus”- paigalseisev (püsiv või ka ajutine) või liikuv objekt või selle osad, mis
asub/asuvad alal, mis on ette nähtud õhusõidukite liikumiseks pinnal, või
ulatub/ulatuvad kõrgemale lendavate õhusõidukite ohutuse tagamiseks vajalikuks kindlaks määratud pinnast või
asub/asuvad väljaspool eespool kindlaksmääratud alasid, kuid kujutab/kujutavad ohtu lennuliiklusele;
14) „takistuste piirangupind”- pind, mille suhtes kohaldatakse õhuruumi ulatuvate objektide kohta kehtestatud piiranguid;
15) „takistuste kaitsepind”- pind, mis on määratud kindlaks visuaallähenemise glissaadi indikaatorsüsteemi jaoks ja millest kõrgemale objekt või olemasoleva objekti eenduvad osad ei või ulatuda, välja arvatud juhul, kui asjaomase asutuse hinnangul jääks uus objekt või selle eenduv osa olemasoleva liikumatu objekti varju.
Artikkel 3
Lennuväljade järelevalve
1. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu üksust liikmesriigi pädeva(te)ks asutus(t)eks, millel on lennuväljade ning vastavate isikute ja organisatsioonide sertifitseerimise ning järelevalvega seotud asjaomased volitused ja kohustused.
2. Pädev asutus on lennuvälja käitajatest ja perrooniteenuste osutajatest sõltumatu. See sõltumatus saavutatakse pädeva asutuse ja kõnealuste lennuvälja käitajate ning perrooniteenuste osutajate eraldamise teel vähemalt funktsionaalsel tasandil. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused täidavad oma kohustusi erapooletult ja läbipaistvalt.
3. Kui liikmesriik määrab pädevaks asutuseks rohkem kui ühe üksuse, siis peavad olema täidetud järgmised tingimused:
a)
iga pädev asutus vastutab konkreetselt kindlaks määratud ülesannete ja geograafilise piirkonna eest;
b)
kõnealused asutused koordineerivad oma tegevust kõigi lennuväljade ja lennuvälja käitajate ning samuti perrooniteenuste osutajate tulemusliku järelevalve tagamiseks.
4. Liikmesriigid tagavad, et pädeva(te)l asutus(t)el on vajalik suutlikkus ja ressursid käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks.
5. Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse töötajad ei täida järelevalveülesandeid juhul, kui tõendatakse, et sellega võib kaasneda otsene või kaudne huvide, eelkõige perekondlike või finantshuvide konflikt.
6. Töötajatel, kelle pädev asutus volitab sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesandeid täitma, peab olema õigus täita vähemalt järgmisi ülesandeid:
a)
kontrollida asjaomaseid dokumente, andmeid, protseduure ja kõiki muid sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesande täitmisega seotud materjale;
b)
teha nendest dokumentidest, andmetest, protseduuridest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid;
c)
küsida kohapeal suulisi selgitusi;
d)
siseneda lennuväljadele, vajalikesse ruumidesse, käitamiskohtadesse või muudesse vajalikesse kohtadesse ja transpordivahenditesse;
e)
teha auditeid, uurimisi, katseid, toiminguid, hindamisi ja inspekteerimisi ning
f)
võtta või algatada vajalikke täitemeetmeid.
7. Lõikes 6 loetletud ülesandeid tuleb täita kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega.
Artikkel 4
Teave Euroopa Lennundusohutusametile
Liikmesriigid teatavad Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet”) kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist selliste lennuväljade ja lennuvälja käitajate nimed, lennuväljade asukohad ja ICAO lennujaamatähised ning asjaomaste lennuväljade reisijate ja kaubaveo lennuoperatsioonide arvu, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse sätteid.
Artikkel 5
Erandid
1. Liikmesriik teatab ametile määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 3b kohase erandi tegemise otsusest ühe kuu jooksul pärast asjaomase otsuse tegemist. Ametile saadetav teave sisaldab asjaomaste lennuväljade nimekirja, lennuvälja käitaja nime ning lennuvälja reisijate- ja kaubaveo lennuoperatsioonide arvu vastaval aastal.
2. Liikmesriik kontrollib igal aastal erandiga hõlmatud lennuvälja liiklusnäitajaid. Kui kõnealuse lennuvälja liiklusnäitajad on viimasel kolmel järjestikusel aastal suuremad kui määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõikes 3b sätestatud näitajad, annab liikmesriik sellest ametile teada ja tühistab erandi.
3. Komisjon võib mis tahes ajal erandi tegemist mitte lubada järgmistel juhtudel:
a)
määruse (EÜ) nr 216/2008 üldised ohutuseesmärgid on täitmata;
b)
viimasel kolmel järjestikusel aastal on ületatud reisijate- ja kaubaveo liiklusnäitajaid;
c)
kui erand ei ole kooskõlas mis tahes muude asjakohaste ELi õigusaktidega.
4. Kui komisjon otsustab, et erandi tegemine ei ole lubatud, siis tühistab asjakohane liikmesriik erandi.
Artikkel 6
Sertifikaatide konverteerimine
1. Enne 31. detsembrit 2014 pädeva asutuse poolt siseriiklike õigusaktide alusel välja antud sertifikaadid jäävad kehtima, kuni sertifikaadid antakse välja käesoleva artikli alusel või kuni 31. detsembrini 2017, kui kõnealuseid sertifikaate välja ei anta.
2. Pädev asutus annab enne lõikes 1 osutatud perioodi lõppu välja sertifikaadid asjaomastele lennuväljadele ja lennuvälja käitajatele, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
II lisas osutatud sertifitseerimisaluste koostamisel on kasutatud ameti väljaantud sertifitseerimistingimusi, sealhulgas kindlaks määratud ja dokumenteeritud samaväärse ohutustasemega juhtumeid ning eritingimusi;
b)
sertifikaadi omanik on tõendanud vastavust kehtiva sertifikaadi väljaandmise riiklikest nõuetest erinevatele sertifitseerimistingimustele;
c)
sertifikaadi omanik on tõendanud vastavust sellistele määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade nõuetele, mida kohaldatakse tema organisatsiooni ja selle tegevuse suhtes ning mis erinevad siseriiklikest nõuetest, mille alusel olemasolev sertifikaat välja anti.
3. Erandina lõike 2 punktist b võib pädev asutus otsustada vastavuse tõendamisest loobuda, kui tema hinnangul oleks selleks tõendamiseks vajalikud liigsed või ebaproportsionaalselt suured jõupingutused.
4. Pädev asutus peab vähemalt viie aasta jooksul sertifikaatide konverteerimise menetlusega seotud dokumentide registrit.
Artikkel 7
Kõrvalekalded sertifitseerimistingimustest
1. Pädev asutus võib kuni 31. detsembrini 2024 võtta vastu selliseid sertifikaadi väljaandmise taotlusi, mis sisaldavad kõrvalekaldeid ameti kehtestatud sertifitseerimistingimustest, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
sellised kõrvalekalded ei kvalifitseeru käesoleva määruse II lisa punktis ADR.AR.C.020 nimetatud samaväärse ohutustasemega sättena ega ka punkti ADR.AR.C.025 kohase eritingimusena;
b)
kõrvalekalded olid olemas enne käesoleva määruse jõustumist;
c)
kõrvalekalletes järgitakse määruse (EÜ) nr 216/2008 Va lisas sätestatud olulisi nõudeid, vajaduse korral koos leevendus- ja parandusmeetmetega;
d)
selliste kõrvalekallete kohta on tehtud täiendav ohutushindamine.
2. Pädev asutus koostab eespool lõikes 1 osutatud tingimuste täitmise tõendamise kohta kõrvalekallete lubamise dokumendi (DAAD). Kõrvalekallete lubamise dokument lisatakse sertifikaadile. Pädev asutus määrab kõrvalekallete lubamise dokumendi kehtivusaja.
3. Lennuvälja käitaja ja pädev asutus kontrollivad, et lõikes 1 osutatud tingimused on jätkuvalt täidetud. Kui see nii ei ole, siis muudetakse kõrvalekallete lubamise dokumenti, selle kehtivus peatatakse või see võetakse tagasi.
Artikkel 8
Lennuvälja ümbruse kaitse
1. Liikmesriigid tagavad ohutusalase konsulteerimise nende ehitiste puhul, mida kavatsetakse rajada takistuste piirangu- ja kaitsepindadele ning muudele lennuväljaga seotud pindadele.
2. Liikmesriigid tagavad ohutusalase konsulteerimise nende ehitiste puhul, mida kavatsetakse rajada väljapoole takistuste piirangu- ja kaitsepindasid ning lennuväljaga seotud muid pindasid ja mis ületavad liikmesriikides kindlaksmääratud kõrguse.
3. Liikmesriigid tagavad riigipiiride lähedal paiknevate lennuväljade ümbruse kaitse kooskõlastamise teiste liikmesriikidega.
Artikkel 9
Lennuvälja ümbruse jälgimine
Liikmesriigid tagavad inimeste tegevuse ja maakasutusega seotud konsulteerimise järgmistel juhtudel:
a)
lennuvälja piirkonna maakasutusega seotud mis tahes arendustegevus ja muudatused;
b)
mis tahes arendustegevus, mis võib tekitada takistuste põhjustatud turbulentsi ja ohustada õhusõidukite käitamist;
c)
ohtliku, segava ja eksitava valgustuse kasutamine;
d)
selliste tugeva peegeldusega pindade kasutamine, mis võib põhjustada pimestamist;
e)
selliste piirkondade loomine, mis võivad suurendada eluslooduse aktiivsust ning ohustada seega õhusõidukite käitamist;
f)
nähtamatu kiirguse allikad või liikuvad või paiksed objektid, mis võivad häirida või takistada lennunduse side-, navigatsiooni- või seiresüsteemide toimimist.
Artikkel 10
Elusloodusest tulenevate ohtude haldamine
1. Liikmesriigid tagavad, et ulukiga kokkupõrke ohtu hinnatakse järgmiste meetmetega:
a)
kehtestatakse siseriiklik protseduur õhusõiduki ja uluki vahel toimunud kokkupõrke dokumenteerimiseks ja vastava teate esitamiseks;
b)
kogutakse õhusõidukite käitajatelt, lennuvälja töötajatelt ja muudest allikatest teavet õhusõiduki käitamise jaoks potentsiaalselt ohtlike ulukite olemasolu kohta;
c)
pädevad töötajad hindavad pidevalt elusloodusest tulenevaid ohte.
2. Liikmesriigid tagavad, et õhusõiduki ja uluki kokkupõrkeid käsitlevad teated kogutakse ja edastatakse ICAO-le, kes sisestab need ICAO linnuga kokkupõrgete infosüsteemi (IBIS) andmebaasi.
Artikkel 11
Jõustumine ja kohaldamine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Lennuväljade sertifitseerimise ja järelevalvega tegelevad pädevad asutused, lennuvälja käitajad ja perrooniteenuste osutajad peavad täitma käesoleva määruse II lisas sätestatud nõudeid enne 31. detsembrit 2017.
3. Artikli 6 alusel sertifitseeritud lennuväljade suhtes kohaldatakse III ja IV lisa alates sertifikaadi väljaandmise kuupäevast.
4. Lennuväljadele, mille sertifitseerimismenetlus algatati enne 31. detsembrit 2014, aga millele ei olnud selleks kuupäevaks sertifikaati antud, antakse sertifikaat välja ainult juhul, kui lennuväli vastab käesoleva määruse nõuetele.
5. Käesoleva määruse II lisa punkti ADR.AR.C.050 ja III lisa punkti ADR.OR.B.060 kohaldatakse alates perrooniteenuste osutamise rakenduseeskirjade jõustumise kuupäevast. II lisa punkti ADR.AR.A.015 ja III lisa punkti ADR.OR.A.015 kohaldatakse perrooniteenuste osutajate suhtes alates perrooniteenuste osutamist käsitlevate rakenduseeskirjade jõustumise kuupäevast.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. veebruar 2014