PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 372/2013
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
2. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti Evropská komise (dále jen „Komise“) zjistila, že od zavedení opatření došlo na trhu Unie ke změnám týkajícím se hospodářské soutěže. Čínský vyvážející výrobce s nejnižší celní sazbou, jemuž bylo v původním šetření uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, skutečně téměř ovládl velkou částí unijního trhu a výrazně zvýšil svůj podíl na dovozu do Unie. Ve světle důkazů prima facie o narušení ocelářského trhu v ČLR Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o původně přiznaném zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 14. února 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (6) („oznámení o zahájení“) zahájila z moci úřední v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu ve vztahu k čínským vyvážejícím výrobcům.
3. Období přezkumného šetření
(7)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
4. Dotčené strany
(8)
O zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, orgány ČLR a výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na potenciálně vysoký počet vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo v souladu s článkem 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Ke spolupráci se přihlásili dva vyvážející výrobci a osm dovozců, kteří nebyli ve spojení. V případě vyvážejících výrobců ani dovozců, kteří nebyli ve spojení, výběr vzorku tudíž nebyl nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky a formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich věc týká, a těm, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Komise obdržela odpovědi od jednoho čínského vyvážejícího výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (dále jen „Noblelift“), a od tří dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. Inspekční návštěva se uskutečnila v prostorách Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, ČLR.
(13)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce v prostorách následujícího výrobce v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (dále jen „Paletrans“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, stejně tak jako výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země, Brazílie, a jako výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie, mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití.
(16)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(18)
Noblelift požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslal vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Komise vyhledala všechny informace, které považovala za potřebné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčené společnosti.
(20)
Šetřením se zjistilo, že ceny, které Noblelift v období přezkumného šetření platil za čínskou za tepla válcovanou uhlíkovou ocel, která je hlavní surovinou představující přibližně 25 % nákladů na konečný výrobek, byly ve stejném období přibližně o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny a byly významnou měrou zkresleny. Mezinárodní ceny byly stanoveny na základě statistik pro trhy Unie a Severní Ameriky zveřejněných agenturou Steel Business Briefing (7) a na základě dovozních cen z databáze Comext. Na tomto základě bylo zjištěno, že čínské ceny oceli zjevně neodpovídaly tržním hodnotám. Navíc zde existuje zavedená praxe státních zásahů do trhu se surovinami. Dvanáctý čínský pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví železa a oceli obsahuje řadu opatření, z nichž vyplývá, že kvůli kontrole čínské vlády nad firmami nemohou ocelářské společnosti jednat jinak, než v souladu s nařízeními čínské vlády. Dospělo se proto k závěru, že Noblelift nesplňuje podmínky prvního kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
V rozpočtovém roce 2010 navíc společnost ve spojení poskytla společnosti Noblelift bankovní záruku na dva úvěry, které představovaly značnou část celkových aktiv společnosti ve spojení a společnosti Noblelift. Tyto záruky nebyly vykázány ani ve finančním prohlášení společnosti Noblelift, ani v účtech společnosti ve spojení. Toto není v souladu se standardem IAS 24 (Zveřejnění stran ve spojení) a auditor neměl k této praktice žádné výhrady. Uvedení transakcí stran ve spojení ve finančním prohlášení je důležité, jelikož poukazuje na možné dopady na finanční postavení společnosti. Neuvedení významných závazků, jako například dotčených záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Dospělo se proto k závěru, že účetní záznamy společnosti nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy řádně auditovaný, a nesplňují proto požadavky druhého kritéria.
(22)
Noblelift navíc obdržel státní podporu ve formě preferenční daně z příjmu a příspěvků, což narušuje finanční situaci firmy a nesplňuje tedy požadavky třetího kritéria.
(23)
Dotčený vyvážející výrobce a výrobní odvětví Unie dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním.
(24)
Noblelift si na základě zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství vyžádal více podrobností ohledně výpočtu mezinárodní tržní ceny oceli. Společnost tvrdila, že zkreslení cen surovin by se mělo řešit úpravou běžné hodnoty při výpočtu dumpingu, nikoliv odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství. Ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však jasně požaduje, aby se „náklady nejdůležitějších vstupů zakládaly na tržní hodnotě“. Úpravou při výpočtu dumpingu ke zohlednění zkreslených nákladů na vstupy by proto ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) do značné míry pozbylo významu. Tyto připomínky proto nemohly změnit výše uvedená zjištění.
(25)
Po zveřejnění konečných zjištění společnost Noblelift zopakovala své argumenty. Nejprve uvedla, že Komise nesdělila podrobnosti, tj. všechny údaje, které byly použity pro výpočet rozdílů v cenách surovin.
(26)
V této souvislosti se především podotýká, že Komise zdroje dat pro srovnávání cen oceli při několika příležitostech uvedla. Komise zopakovala vysvětlení poskytnutá během předchozích jednání, že ceny vycházející z údajů agentury Steel Business Briefing jsou chráněny autorským právem, neboť tato služba je dostupná formou předplatného. Komise proto nemůže ze zákonných důvodů tyto údaje zveřejňovat přímo, daná databáze je však dostupná a po uhrazení příslušného poplatku přístupná. Nicméně aby byla zajištěna rovnováha mezi ochranou práva k duševnímu vlastnictví a ochranou práva na obhajobu, použité údaje byly ověřeny úředníkem pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod, který výpočet cenového rozdílu potvrdil a výsledky svého ověření sdělil firmě Noblelift.
(27)
Dále je třeba uvést, že agentura Steel Business Briefing přesně popisuje použitou metodologii (rozměry, tloušťku, šířku, místo v přepravě). Tyto parametry jsou obecné a slouží jako návod, který zároveň odkazuje na podrobnost údajů použitých při srovnání cen surovin, jehož cílem je zjistit, zda se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Pro referenci Komise použila ceny v Evropě a v Severní Americe.
(28)
Společnost Noblelift dále uvedla, že při původním šetření nebyly rozdíly mezi cenami oceli na domácím trhu v ČLR a mezinárodními cenami oceli považovány za faktor bránící společnosti splnit podmínky prvního kritéria zacházení jako v tržním hospodářství. Jak uvádí 22. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 128/2005 (8) ze dne 27. ledna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření: „Pro všechny čtyři společnosti bylo celkově prokázáno (…) že náklady a ceny odrážely tržní hodnoty.“ Původní šetření skutečně neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných z místních zdrojů v ČLR a surovin nakoupených za mezinárodní ceny. Toto zjištění však nemůže orgánům zabránit v tom, aby v případě, že dojde ke změně okolností a vzniku cenových rozdílů, tyto rozdíly odhalily při pozdějším šetření. Jak uvádí 76. bod odůvodnění níže, okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období šetření v rámci tohoto přezkumu), tj. v průběhu sedmi let, podstatně změnily. V tomto ohledu, a zejména při šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2010, byly získány důkazy prima facie dokládající zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR způsobené státními zásahy. Toto byl také jeden z důvodů, proč došlo z moci úřední k zahájení současného přezkumu, a tento důvod se v současném šetření skutečně potvrdil (viz 20. bod odůvodnění).
(29)
Společnost Noblelift dále zopakovala své připomínky týkající se nezávažných dopadů úvěrových záruk a zanedbatelného vlivu státní podpory. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je jasný a neodkazuje na podstatný vliv na finanční výsledky („společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ke všem účelům“). V každém případě, jak uvádí 21. bod odůvodnění výše, neuvedení významných závazků, jako například dotčených úvěrových záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Co se týká státní podpory, Komise dotčené straně již v průběhu šetření odpověděla, že tato podpora přesahuje částku 10 milionů CNY. Tyto námitky proto nebylo možné přijmout.
(30)
Na závěr společnost Noblelift uvedla, že šetření mělo skončit, jelikož došlo k porušení tříměsíční lhůty, v rámci které musí být podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení rozhodnuto o udělení zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto ohledu se odkazuje na změnu zavedenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství a jejím zpětným účinkem. (9) Dále je třeba uvést, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato ve lhůtě delší než tři měsíce od začátku šetření kvůli procedurálním aspektům a časovým omezením šetření. Z důvodu složitosti otázek, které při posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvstaly, se ukázalo, že tříměsíční lhůta byla skutečně téměř nesplnitelná. Je však třeba poznamenat, že doba rozhodnutí neměla na výsledek vliv.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že připomínky uvádějící důvody pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství nejsou oprávněné.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení bylo stanoveno, že společnosti Noblelift zacházení jako v tržním hospodářství nebude uděleno.
b) Běžná hodnota
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, také v případě transformujících se zemí běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie.
(35)
Dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomu, aby byla Brazílie použita jako srovnatelná země, vznesli výhrady. Jako argumenty proti výběru Brazílie bylo uvedeno, že na brazilském trhu s ručními paletovými vozíky je v důsledku malého počtu domácích výrobců nízká úroveň konkurence a prodejní ceny, zisky a výrobní náklady v Brazílii jsou tak zkresleny. Dotčení vyvážející výrobci navrhli jako vhodnou srovnatelnou zemi Indii, Malajsii nebo Tchaj-wan.
(36)
Na základě těchto připomínek Komise kontaktovala 38 indických výrobců, tři tchajwanské výrobce, dva malajsijské výrobce a dva brazilské výrobce, o nichž je známo, že vyrábí ruční paletové vozíky, a zaslala jim příslušný dotazník. Spolupráci se podařilo navázat jen s jedním výrobcem v Brazílii: Paletrans.
(37)
Po zveřejnění konečných zjištění a návrhu Komise strany znovu zopakovaly své připomínky, že Brazílie není kvůli chybějící konkurenci na brazilském trhu vhodnou volbou srovnatelné země. Strany uvedly, že výrobce ze spolupracující srovnatelné země má na brazilském trhu monopolní postavení umocněné vysokým dovozním clem. Další připomínky se týkaly nedostatků v odpovědích nedůvěrné povahy poskytnutých výrobcem ze srovnatelné země. A konečně bylo uváděno, že by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi.
(38)
Pokud jde o vhodnost Brazílie jako srovnatelné země, je nutné upozornit na to, že skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi je hlavním výrobcem na brazilském trhu neznamená, že na tomto trhu existuje monopol. Konkurenci zde představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz a zjistilo se, že míra zisku výrobce ve srovnatelné zemi je v souladu s otevřeným trhem.
(39)
Jak uvádí 36. bod odůvodnění výše, po výhradách proti použití Brazílie jako srovnatelné země vznesených v počátečním stádiu řízení, Komise kontaktovala 45 výrobců ve čtyřech různých zemích, včetně společností navržených společností Noblelift. Navzdory opakovaným kontaktům s těmito společnostmi prostřednictvím telefonu a emailu požadované informace poskytl a při šetření spolupracoval pouze jeden brazilský výrobce.
(40)
S ohledem na tvrzení o údajných nedostatcích je třeba uvést, že při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Tato situace není neobvyklá, ale při zveřejňování údajů způsobuje problémy. Vzhledem k častým obtížím při navazování spolupráce s výrobci ve srovnatelné zemi musí Komise zaručit vysokou úroveň ochrany důvěrných informací. V tomto případě došlo při předložení informací, které nejsou důvěrné, ke vzniku jistých nedorozumění týkajících se údajných nedostatků, ty však byly s dotčenými stranami vyjasněny. Jedna strana konkrétně uvedla, že nedostatky v odpovědi výrobce ze srovnatelné země by měly vyřadit Brazílii jako srovnatelnou zemi a vzhledem k tomu, že Komise není schopna stanovit běžnou hodnotu, by mělo být šetření zastaveno. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že během současného šetření měla Komise všechny potřebné informace nutné pro výpočet dumpingu.
(41)
Stížnosti ohledně vhodnosti Brazílie jako srovnatelné země tedy nebylo možné přijmout.
(42)
S ohledem na požadavky na úpravy je třeba uvést, že úroveň rozdílů v obchodu mezi brazilským výrobcem a čínským vyvážejícím výrobcem byla zohledněna prostřednictvím úpravy úrovně obchodu (viz 59. bod odůvodnění níže).
(43)
Na závěr jedna strana uvedla, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajně rušivý vliv 14 % dovozního cla ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že mezi dovozním clem jako takovým a úrovní cen na domácím trhu neexistuje spojitost, tuto námitku nezle přijmout.
(44)
Jelikož dostatečnou konkurenci v Brazílii představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz, lze ji považovat za vhodnou srovnatelnou zemi.
(45)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl v případě firmy Paletrans tuzemský prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu vývozního prodeje společnosti Noblelift do Unie.
(46)
Komise následně zkoumala, zda společnost Paletrans na domácím trhu prodává obdobné výrobky, které by z hlediska funkcí a použitých materiálů byly dostatečně srovnatelné s typy prodávanými společností Noblelift na vývoz do Unie. Šetření zjistilo, že řada typů, které Paletrans prodává na domácím trhu, je dostatečně srovnatelná s typy vyváženými společností Noblelift do Unie.
(47)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého srovnatelného typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto přezkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(48)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tak tomu bylo v případě všech srovnatelných typů a běžná hodnota byla vypočtena jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během období přezkumného šetření.
(49)
Pro nesrovnatelné typy je možné běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům připočte přiměřená částka za domácí prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí na domácím trhu. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, pocházejících od výrobce ve srovnatelné zemi. Je nutno uvést, že takto určená cena byla předmětem úprav uvedených v 59. bodě odůvodnění, především s cílem zohlednit rozdíly v obchodní úrovni mezi vývozem společnosti Noblelift a domácím prodejem výrobce ze srovnatelné země.
(50)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že Komise provedla výpočet dumpingu na základě „neúplných kontrolních čísel výrobků“ a neposkytla žádná vysvětlení ohledně parametrů použitých pro porovnání.
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních obchodů, pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak.
(52)
S ohledem na spravedlivé srovnání je nutno uvést, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(53)
Komise shromáždila informace týkající se řady parametrů (materiál podvozku, nátěr podvozku, nosnost, druh hydraulického systému, pracovní délka, vidlice, rozchod vidlic, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola, druh brzd), ale aby bylo možné vzít v úvahu všechny vývozní transakce, bylo považováno za rozumné a proveditelné v tomto případě vycházet při srovnání z parametrů představujících nejvhodnější vlastnosti (materiál podvozku, nátěr podvozku, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola).
(54)
V zájmu spravedlivého srovnání a vyšší shody bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech. Je nutno zdůraznit, že Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří v porovnání s jinými lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné výrobky a ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej. Ačkoli bylo uznáno, že na cenu mají vliv i jiné parametry, pokládalo se za vhodnější, aby byly výpočty založeny na pěti nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody.
(55)
Co se týká procesních aspektů srovnání, je třeba uvést, že vyvážející výrobce měl naprosto dostatečnou příležitost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v tomto případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly opakovaně zveřejněny.
(56)
V důsledku toho musely být výše uvedené námitky zamítnuty.
c) Vývozní cena
(57)
Veškerý prodej na vývoz čínského vyvážejícího výrobce do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
(58)
Jedna strana namítla, že do výpočtu by měl být zahrnut i vývozní prodej podvozků a hydraulik. Tato námitka byla přijata.
d) Srovnání
(59)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly tam, kde to bylo možné a oprávněné, provedeny náležité úpravy rozdílů v úrovni obchodu (odhadované cenové rozdíly při prodeji různým druhům zákazníků na domácím trhu srovnatelné země), v dopravě (sestávající z nákladů na vnitrozemskou nákladní dopravu ve vyvážející zemi a na námořní dopravu použitou k přepravě do Unie), v pojištění (náklady na pojištění námořní přepravy), v manipulaci a nakládání a ve vedlejších nákladech, provizích (za prodej na vývoz), bankovních poplatcích (za prodej na vývoz), nákladech na poskytnutí úvěru (založených na dohodnutých platebních podmínkách a na převládajících úrokových sazbách) a v nákladech na balení (cena použitého balicího materiálu).
(60)
Na základě námitky jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné tloušťky oceli používané výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi a běžná hodnota byla upravena tak, jak se považovalo za vhodné. Tyto úpravy vycházely z rozdílu tloušťky v poměru k tomu, nakolik se ocel podílí na ceně obdobného výrobku prodávaného v Brazílii výrobcem srovnatelné země. Toto vedlo ke změně dumpingového rozpětí (viz 73. bod odůvodnění níže). Po dodatečném zveřejnění, které vyzývalo zainteresované strany k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli, jedna strana pro absenci věcných podkladů úpravu zpochybnila. Uvedla rovněž, že nedůvěrná podání vyvážejícího výrobce usilující o změnu měla nedostatky, čímž porušila právo jiných stran na obhajobu. Komise ověřila údaje ve spisu, na němž byla založena úprava tloušťky oceli, a potvrdila, že úprava byla oprávněná.
(61)
Jediný spolupracující vývozce přednesl požadavky na několik dalších úprav s ohledem na rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, přičemž zejména tvrdil, že výrobce ve srovnatelné zemi je méně výkonný (má menší výkon na pracovníka) a má větší spotřebu surovin na jednotku.
(62)
Úvodem je třeba uvést, že ačkoliv mezi společnostmi mohou existovat rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, hlavní zásadou je zajistit porovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby byly okolnosti v případě výrobce ve srovnatelné zemi a vyvážejícího výrobce v zemi bez tržního hospodářství zcela v souladu. Ospravedlněny jsou ve skutečnosti pouze úpravy rozdílů ve faktorech, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v zemi bez tržního hospodářství.
(63)
Je nicméně třeba uvést, že šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že výrobní proces výrobce ve srovnatelné zemi není dostatečně výkonný.
(64)
Pokud jde o nákladové faktory (např. produktivitu), tyto by se neměly vydělovat a posuzovat individuálně. K posouzení toho, zda jsou výhody ve vztahu k jednomu nákladovému faktoru (např. produktivitě) případně kompenzovány nevýhodami v jiných faktorech, by bylo zapotřebí spíše komplexní analýzy. Nižší využití pracovních sil je totiž ve skutečnosti často způsobeno vyšší mírou automatizace, což vede k vyšším nákladům v jiných oblastech (odpisy, kapitál, financování, výrobní režijní náklady). Pouze komplexní analýza by mohla odhalit všechny rozdíly v nákladových faktorech a prokázat, zda jsou ovlivněny ceny a cenová srovnatelnost, a odůvodnit tak úpravu. Tyto požadavky tudíž nelze přijmout.
(65)
Kromě toho, co již bylo výše uvedeno, požadavky na úpravy rozdílu energie na jednotku, odpisů na jednotku a rozdílu ve výrobních režijních nákladech byly nepodložené. Zejména ve vztahu k energetické účinnosti nebylo vysvětleno, kvůli jakým prvkům výrobního procesu je brazilský výrobce v porovnání s jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem neefektivní. Výše úpravy byla založena na poměru rozdílu nákladů na jednotku pracovní síly (založené na rozdílu v produktivitě) spojených s podílem nákladů na pracovní sílu na celkových nákladech. Souvislost mezi tímto poměrem a energetickou účinností a odpisy a rozdíly ve výrobních režijních nákladech nebyla vysvětlena a nebyla srozumitelná. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(66)
Jedna strana rovněž požadovala, aby byly provedeny úpravy parametrů, mimo jiné nosnosti a vidlice. V tomto ohledu se odkazuje na připomínky k parametrům pro srovnání (viz 50. bod odůvodnění výše), kde se uvádí, že aby byla zajištěna nejvyšší úroveň shody, je srovnání založeno na nejdůležitějších parametrech. V každém případě tato tvrzení nebyla doložena.
(67)
Dále byla požadována úprava zohledňující skutečnost, že vyvážející výrobce používá patentovanou technologii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Vyvážející výrobce tuto úpravu především nevyčíslil. Jedinou předloženou informací byl dokument, o kterém bylo uvedeno, že se jedná o patent. V pozdějším podání byla úprava částečně kvantifikovaná, avšak bez podpůrných důkazů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout.
(68)
Požadavek na úpravu rozdílu v účinnosti při použití surovin byl pokryt úpravou tloušťky oceli (viz 60. bod odůvodnění výše), jelikož rozdílná tloušťka oceli může vést k celkově nižší spotřebě oceli.
(69)
Na závěr vyvážející výrobce uvedl, že prodává prostřednictvím jiných distribučních kanálů, zejména neznačkové výrobky prostřednictvím výrobců původního zařízení (dále jen „OEM“), než výrobce ve srovnatelné zemi. Byl proto vznesen požadavek na úpravu zohledňující tento rozdíl. Jak je uvedeno výše (59. bod odůvodnění), byla provedena úprava úrovně obchodu. Tato úprava se zakládala na předpokládaných cenových rozdílech při prodeji různým druhům zákazníků, včetně prodejů OEM, na domácím trhu srovnatelné země. Z důvodu důvěrné povahy údajů nelze rozsah těchto úprav zveřejnit, jelikož by došlo k odhalení běžné hodnoty založené na údajích poskytnutých jediným výrobcem ze srovnatelné země. Dospělo se tudíž k závěru, že rozdíly, kvůli nimž byly požadovány úpravy, byly již zohledněny.
(70)
Je nicméně třeba uvést, že vyvážející výrobce požadované změny nekvantifikoval. Pouze uvedl, že úprava provedená v jiném řízení dosáhla výše 40 %. Úprava provedená v jiném řízení (a tedy specifická pro konkrétní okolnosti onoho řízení) nemůže sama o sobě sloužit jako měřítko pro úpravy v tomto případě.
(71)
Po dodatečném zveřejnění informací (obsahujících výzvu k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli) vyvážející výrobce přednesl dodatečné požadavky na úpravy (nesouvisející s úpravou o tloušťku oceli): úpravy zohledňující povrchové úpravy, manipulaci a ceny oceli v Brazílii.
(72)
Především je třeba uvést, že požadavky byly doručeny po lhůtě pro podání připomínek a byly tak formálně nepřípustné. V každém případě tato tvrzení nebyla ani kvantifikovaná, ani doložená. Společnost své připomínky nedoložila důkazy, ani nevysvětlila, jak byl nebo jak by měl být rozsah různých úprav vypočítán.
e) Dumpingové rozpětí
(73)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny dotčeného výrobku. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranicích Unie před proclením je 70,8 %.
(74)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v původním šetření kromě společnosti Noblelift se pohybovalo mezi 28,5 % a 46,7 %. Vzhledem k tomu, že při tomto přezkumu společnost Noblelift spolupracovala, a jelikož převážná většina čínského vývozu pochází od společnosti Noblelift, lze míru této spolupráce považovat za vysokou, zrevidovala Komise celostátní dumpingové rozpětí i pro všechny ostatní vývozce. Následkem toho by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na stejné úrovni jako pro Noblelift, tj. 70,8 %.
(75)
Jedna strana uvedla, že celostátní clo by se nemělo rovnat dumpingovému rozpětí jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jelikož neexistují důkazy dokládající, že převážná většina dovozu pocházela od tohoto jediného spolupracujícího vývozce. V tomto ohledu bylo potvrzeno, že dle statistických údajů převážná většina dovozu z ČLR pochází od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(76)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(77)
Původní šetření v tomto ohledu neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných čínskými vyvážejícími výrobci (včetně společnosti Noblelift) z místních zdrojů v ČLR a surovin zakoupených za mezinárodní ceny. Okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období přezkumného šetření), kdy byly ceny za tepla válcované oceli, hlavní suroviny, o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny, podstatně změnily. Tyto ceny v důsledku zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR (viz 20. bod odůvodnění výše) neodpovídaly tržním hodnotám. Čínský trh s ocelí se během těchto sedmi let skutečně podstatně změnil a ČLR se změnila z čistě dovozní země oceli na významného výrobce a světového vývozce; tuto skutečnost lze důvodně považovat za změnu trvalé povahy.
(78)
Čínské high-tech společnosti včetně společnosti Noblelift jsou navíc od roku 2008 příjemci státní podpory ve formě preferenční daně z příjmu (15 %). Během období původního šetření byla na společnosti uvalena základní sazba 25 %. Tato změna okolností může být proto důvodně považována za změnu trvalé povahy.
(79)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(80)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření a vzhledem k tomu, že nové dumpingové rozpětí 70,8 % je nižší než úroveň odstranění újmy stanovená v původním šetření (viz 120. a 123. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 128/2005), považuje se za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku od společnosti Noblelift i od ostatních vyvážejících výrobců na 70,8 %.
(81)
Jedna strana uvedla, že nově stanovené dumpingové rozpětí by nemělo být srovnáváno s úrovní odstranění újmy stanovenou při původním šetření. Úroveň odstranění újmy by spíše měla být stanovena při každém šetření, a to i v případě částečného přezkumu omezeného na dumping. Dle této strany představuje stávající způsob, kdy se nehodnotí újma, porušení pravidla nižšího cla. Strana rovněž tvrdila, že měl být zahájen plný prozatímní přezkum.
(82)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že Komise zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, újma nemohla být v tomto rámci zhodnocena. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení může Komise z vlastního podnětu nutnost zachování opatření v podložených případech přezkoumat. Komise tedy nemá povinnost zahájit prozatímní přezkum z moci úřední, který by se vztahoval na dumping i újmu, a který by měl být v každém případě podložený. V tomto případě byly informace a důkazy, které měla Komise k dispozici, dostačující pro zahájení prozatímního přezkumu omezeného na dumping. Navíc kdyby měla být újma vždy posuzována v rámci prozatímních přezkumů, možnost částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping stanovená čl. 11 odst. 3 základního nařízení by ztratila svůj význam. Tvrzení je proto nutno odmítnout. Je nicméně třeba připomenout, že dotčená zúčastněná strana má možnost v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení požadovat prozatímní přezkum újmy.
(83)
Pravidlo nižšího cla bylo plně zohledněno a nově stanovené dumpingové rozpětí bylo skutečně porovnáno s úrovní odstranění újmy stanovenou v původním šetření (nejnovější zjištění o újmě).
(84)
Jedna strana uvedla, že v tomto případě by byla vhodnější minimální dovozní cena. Případně by mělo být uloženo pevně stanovené clo.
(85)
V tomto ohledu je třeba uvést, že pro produkty, které se nabízejí v široké škále druhů a za různé ceny, které se dále neustále mění a zdokonalují, není vhodné stanovit ani minimální dovozní cenu, ani pevně stanovené clo. Velké množství celních sazeb by se velmi obtížně spravovalo. Dalším omezením ve stávajícím případě je skutečnost, že minimální dovozní ceny by musely být založeny na běžné hodnotě (jelikož clo je založeno na dumpingu), která se zakládá na důvěrných informacích jedné společnosti na trhu srovnatelné země. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(86)
Vyvážející výrobce v rámci zákonných lhůt projevil zájem jednat. Žádná formální nabídka však nebyla učiněna, a Komise proto nebyla schopna se tímto dále zabývat.
(87)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí změnit celní sazby uplatňované na vyvážející výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(88)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy.
(89)
Podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se 70,8 % antidumpingové clo, uložené tímto nařízením „všem ostatním společnostem“, vztahuje na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, definované v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011, zasílané z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
70,8
A603
Všechny ostatní společnosti
70,8
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 372/2013,
22. aprill 2013,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed
(1)
2005. juulil kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed kujutasid endast väärtuselist dumpinguvastast tollimaksu vahemikus 7,6 % kuni 46,7 %.
(2)
2008. aasta juulis täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) pärast tootevaliku vahepealset läbivaatamist esialgse uurimisega kindlaks tehtud tootevalikut.
(3)
2009. aasta juunis laiendas nõukogu pärast dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise uurimist määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4) kõikide teiste äriühingute suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist pärit käsikahveltõstukitele ja nende olulistele osadele, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte.
(4)
2011. aasta oktoobris, pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Põhjenduses 3 märgitud laiendatud tollimaks säilitati ka rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011.
2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(5)
Aegumise läbivaatamise ajal pani Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) tähele, et liidu turu konkurentsimaastikul oli meetmete kehtestamisest saadik toimunud muutus. Hiina eksportiv tootja, kelle suhtes kehtis madalaim tollimaksumäär ja kellele esialgse uurimise käigus võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, sai suure osa liidu turust sisuliselt üle võtta ja suurendas märkimisväärselt oma liitu suunduva impordi turuosa. Komisjonil tekkisid ka kahtlused turumajandusliku kohtlemise esialgse kindlaksmääramise suhtes esmapilgul usutavate tõendite valguses, mis andsid tunnistust moonutustest HRV teraseturul. Selles kontekstis peeti kehtivate meetmete aluseks olnud asjaolusid muutunuks ning tundus, et need muutused on püsivad.
(6)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. veebruaril 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) Hiina eksportivate tootjatega seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ex officio vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
3. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(7)
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
4. Huvitatud isikud
(8)
Komisjon teavitas eksportivaid tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud sõltumatuid importijaid, HRV ametiasutusi ja liidu tootmisharu ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(9)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(10)
Arvestades eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas on vaja kasutada väljavõttelist uuringut, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Koostöövalmidust ilmutas kaks eksportivat tootjat ja kaheksa sõltumatut importijat. Seetõttu ei olnud eksportivate tootjate ega ka sõltumatute importijate puhul vaja valimit moodustada.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastuse saatis üks Hiina eksportiv tootja - Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (Noblelift) - ja kolm sõltumatut importijat.
(12)
Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäik tehti äriühingu Noblelift Changxing, HRV valdustesse.
(13)
Pidades silmas vajadust kehtestada normaalväärtus HRV eksportiva tootja jaoks, kelle suhtes ei rakendatud turumajanduslikku kohtlemist, toimus kontrollkäik võrdlusriigina kasutatud Brasiilia järgmise tootja valdustesse:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (Paletrans).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(14)
Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja mida täpsustati tootevaliku vahepealses läbivaatamises: HRVst pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, nagu šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsikahveltõstukid ratastega ning kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega masinad, mida saab liigendkäepideme abil käsitsi lükata, tõmmata ja juhtida siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise teel) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).
2. Samasugune toode
(15)
Uurimine kinnitas, et vaatlusalune toode ning HRVs toodetud ja omamaisel turul müüdud toode, võrdlusriigis Brasiilias toodetud ja müüdud toode ning liidus toodetud ja müüdud toode on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega.
(16)
Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
a) Turumajanduslik kohtlemine
(17)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:
-
majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
-
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
-
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;
-
kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(18)
Noblelift taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitis turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.
(19)
Komisjon hankis kõik andmed, mida peeti vajalikuks, ning kontrollis kõiki turumajandusliku kohtlemise taotlusega esitatud andmeid kõnealuse äriühingu valdustes.
(20)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et hinnad, mida äriühing Noblelift maksis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuumvaltsitud süsinikterase eest, s.o põhitooraine eest, mis moodustas lõpptoote hinnast ligikaudu 25 %, olid märkimisväärselt moonutatud, jäädes ligikaudu 24 % - 31 % samal ajavahemikul rahvusvahelisel turul kehtinud hinnast madalamale. Rahvusvahelised hinnad põhinesid liidu ja Põhja-Ameerika turgude statistikal, mis saadi asutusest Steel Business Briefing (7) ja COMEXTi impordihindadest. Sellest lähtuvalt leiti, et Hiina terasehinnad ei kajastanud turuväärtusi. Lisaks on riigi sekkumine tooraineturul tavapärane. Hiina raua- ja terasesektori 12. viisaastakuplaan (2011-2015) sisaldab palju meetmeid, millest ilmneb, et terasetööstuse ettevõtetel ei ole riigi range kontrolli tõttu muud võimalust, kui tegutseda Hiina valitsuse juhtnööride kohaselt. Seega järeldatakse, et Noblelift ei vasta turumajandusliku kohtlemise esimese kriteeriumi nõuetele.
(21)
Lisaks andis seotud äriühing 2010. eelarveaastal Nobleliftile pangatagatise kahe laenu jaoks, mis moodustas märkimisväärse osa selle seotud äriühingu ja Noblelifti koguvaradest. Tagatised ei kajastunud Noblelifti finantsaruannetes ega seotud äriühingu raamatupidamises. Selline teguviis ei ole kooskõlas standardiga IAS 24 „Seotud pooli käsitleva teabe avalikustamine” ja audiitor ei esitanud sellise praktika kohta reservatsioone. Seotud poolte vaheliste tehingute avalikustamine finantsaruannetes on oluline, sest see juhib tähelepanu äriühingu finantsseisundile avalduvale võimalikule mõjule. Käesoleval juhul ei võimalda selliste oluliste kohustuste nagu kõnealuse tagatise avalikustamata jätmine nõuetekohaselt hinnata äriühingu tegevust ja eriti äriühingu riske ning võimalusi. Seetõttu leitakse, et äriühingu raamatupidamisandmeid ei ole nõuetekohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega auditeeritud ja seega ei vasta äriühing teise kriteeriumi nõuetele.
(22)
Viimaks tuleb märkida, et Noblelift sai riigilt toetust nii tulumaksusoodustuse kui ka rahaliste toetuste kujul, mis moonutab äriühingu finantsseisundit, ja sellepärast ei vasta ta kolmanda kriteeriumi nõuetele.
(23)
Asjaomasele eksportivale tootjale ja liidu tootmisharule anti võimalus esitada märkusi eespool nimetatud järelduste kohta.
(24)
Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist soovis Noblelift tutvuda terase rahvusvahelise turuhinna arvutamise üksikasjadega. Äriühing väitis, et toorainehindade moonutusi tuleks käsitleda nii, et dumpingu arvutamisel kohandatakse normaalväärtust, selle asemel, et turumajanduslikust kohtlemisest keelduda. Kuid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud nõue on väga selge - „kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi”. Seega muudaks moonutatud sisendihinnaga seotud kohanduste kasutamine dumpingu arvutamisel artikli 2 lõike 7 punkti c suuresti mõttetuks. Seega ei muutunud järeldused ka pärast märkuste esitamist.
(25)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordas Noblelift oma väiteid. Kõigepealt teatas äriühing, et komisjon ei avaldanud üksikasju, st kõiki andmeid, mida kasutati toorainehindade erinevuste arvutamiseks.
(26)
Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et terasehindade võrdlemiseks kasutatud andmete allikaid on komisjon mitu korda nimetanud. Komisjon kordas menetluse käigus varem antud selgitusi, et Steel Business Briefingu andmetel põhinevad hinnad olid autoriõigustega kaitstud, sest teenust saavad kasutada vaid tellijad. Sellepärast ei ole komisjonil seaduslikku õigust neid andmeid otse avalikustada, kuid andmebaas on muul viisil kättesaadav ning juurdepääsetav teatava tasu eest. Kuid selleks, et tagada tasakaal intellektuaalomandi õiguste kaitse ja kaitseõiguste kaitse vahel, kontrollis väliskaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik siiski kasutatud andmeid ning kinnitas hinnaerinevuste arvutusi ja teavitas kontrollimise tulemusest ka Noblelifti.
(27)
Märgitakse veel, et Steel Business Briefing kirjeldab kasutatud metoodikat täpselt (mõõtmed, paksus, laius, transport). Need on üldised parameetrid ning annavad ühtlasi ettekujutuse toorainete hinnavõrdluse üksikasjalikkusest, sest sellise võrdluse eesmärk on määrata kindlaks, kas kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi. Komisjon on võrdluseks kasutanud Euroopa ja Põhja-Ameerika hindu.
(28)
Lisaks väitis Noblelift, et esialgse uurimise käigus ei peetud HRV siseturu terasehindade ja rahvusvaheliste terasehindade erinevust takistuseks äriühingu vastamisel turumajandusliku kohtlemise esimese kriteeriumi nõuetele. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta esialgse uurimise raames vastu võetud komisjoni 27. jaanuari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 128/2005 (8) põhjenduses 22 märgitakse: „Kõigi nelja äriühingu puhul tehti kindlaks, et […] kulud ja hinnad kajastasid turuväärtust”. Tõepoolest ei leitud esialgse uurimise käigus olulist erinevust HRVs kohapeal Hiina eksportivate tootjate poolt hangitud tooraine hindade ja rahvusvahelise turu toorainehindade vahel. See järeldus aga ei tähenda, et institutsioonid ei võiks leida hinnaerinevusi järgmiste uurimiste ajal, kui asjaolud on muutunud ja hinnaerinevus esineb. Nagu näidatud põhjenduses 76, on asjaolud 2004. aasta (mil toimus esialgne uurimine) ja 2011. aasta (käesoleva läbivaatamise uurimisperiood) vahel, s.o seitsme aasta jooksul, märkimisväärselt muutunud. Seda arvesse võttes ja eelkõige aegumise läbivaatamise ajal 2010. aastal koguti esmapilgul usutavad tõendid riigi sekkumisest tulenevate HRV teraseturu hinnamoonutuste kohta. See oli ka üks põhjusi, miks algatati ex officio käesolev läbivaatamine, ning see leidis kinnitust ka käesolevas uurimises (vt põhjendus 20).
(29)
Seejärel kordas Noblelift oma märkusi laenutagatiste ja riigi toetuste ebaolulise mõju kohta. Selle kohta nenditakse, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud nõue on selge ega viita finantstulemustele avalduvale olulisele mõjule („äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel”). Igal juhul, nagu märgitud põhjenduses 21, ei võimalda selliste oluliste kohustuste nagu kõnealuse tagatise avalikustamata jätmine nõuetekohaselt hinnata äriühingu tegevust ning eriti äriühingu riske ja võimalusi. Mis puutub riigi toetustesse, siis on komisjon isikule uurimise käigus juba vastanud, et selliste toetuste summad ületasid 10 miljonit Hiina jüaani (RMB). Seega ei saanud nende väidetega nõustuda.
(30)
Viimaks väitis Noblelift, et uurimine oleks tulnud lõpetada, sest algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kolme kuu pikkusest tähtajast ei peetud kinni. Seoses sellega viidatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrusele (EL) nr 1168/2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, ja selle tagasiulatuvale jõule (9). Lisaks märgitakse, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamine määrati kindlaks enam kui kolm kuud pärast uurimise algust menetluslike aspektide ja uurimise ajaliste piirangute tõttu. Turumajandusliku kohtlemise hindamise raames kerkinud küsimuste aina süvenev keerukus näitas, et kolme kuu pikkusest tähtajast oli praktiliselt võimatu kinni pidada. Märgitakse aga, et määramise ajastus ei mõjutanud selle tulemust.
(31)
Sellest tulenevalt järeldatakse, et märkused, milles väidetakse, et tuleks rakendada turumajanduslikku kohtlemist, ei ole põhjendatud.
(32)
Eelnevat silmas pidades ja lähtudes algmääruse artikli 2 lõike 7 punktist c tehakse otsus äriühingu Noblelift suhtes turumajanduslikku kohtlemist mitte rakendada.
b) Normaalväärtus
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
(34)
Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina Kanadat. Kuna Kanadas enam selliseid tooteid ei valmistata, teatati käesoleva läbivaatamise algatamisteates, et võrdlusriigiks on valitud Brasiilia.
(35)
Ettepanekule kasutada võrdlusriigina Brasiiliat olid vastu kaks eksportivat tootjat ja üks importija. Brasiilia valimise vastu toodi esile argumendid, et Brasiilia käsikahveltõstukite turul on omamaiste tootjate üliväikesest arvust tulenev vähene konkurents, mistõttu on Brasiilia müügihinnad, kasumid ja tootmiskulud üles kruvitud. Kõnealused eksportivad tootjad soovitasid sobivate võrdlusriikidena kasutada Indiat, Malaisiat või Taiwani.
(36)
Pärast neid märkusi võttis komisjon ühendust 38 India, kolme Taiwani, kahe Malaisia ja kahe Brasiilia teadaoleva käsikahveltõstukite tootjaga, saates neile asjaomase küsimustiku. Koostöösoovi ilmutas vaid üks tootja Brasiiliast: Paletrans.
(37)
Lõplike järelduste avalikustamise ja komisjoni ettepaneku järel kordasid asjaosalised oma arvamust, et Brasiilia ei ole võrdlusriigiks sobiv, sest Brasiilia turul puudub konkurents. Asjaosalised väitsid, et koostööd tegeval võrdlusriigi tootjal oli Brasiilia turul monopol, mida tugevdasid suured imporditollid. Muud märkused olid seotud puudustega, mis ilmnesid võrdlusriigi tootja mittekonfidentsiaalses vastuses küsimustikule. Lõpuks väideti, et võrdlusriigi tootja ja vaatlusaluse riigi eksportiva tootja vaheliste erinevuste arvestamiseks tuleks teha kohandusi.
(38)
Mis puutub Brasiilia sobivusse võrdlusriigina, tuleb märkida, et kuigi võrdlusriigi tootja on Brasiilia turu peamine tootja, ei monopoliseeri ta turgu. On olemas konkurents vähemalt kahe kohaliku tootja ja märkimisväärse impordiga ning võrdlusriigi tootja kasumimarginaal on leitud olevat avatud turuga kooskõlas.
(39)
Nagu märgitud põhjenduses 36, võttis komisjon pärast seda, kui menetluse varases etapis olid esitatud märkused Brasiilia kasutamise vastu võrdlusriigina, ühendust 45 tootjaga neljast eri riigist, sealhulgas äriühingu Noblelift soovitatud äriühingutega. Vaatamata korduvatele katsetele võtta nende äriühingutega ühendust nii telefoni teel kui ka e-posti kaudu, esitas vaid üks Brasiilia tootja nõutud teabe ja tegi uurimise käigus koostööd.
(40)
Seoses väidetavate puudustega tuleb märkida, et vaid üks võrdlusriigi tootja tegi uurimise käigus koostööd. Selline olukord on tavapärane, kuid muudab andmete avaldamise keeruliseks. Arvestades, et võrdlusriigi tootjatega koostöö saavutamine on tihti raskendatud, tuleb komisjonil tagada, et konfidentsiaalne teave on hoolikalt kaitstud. Käesoleval juhul tekkisid mittekonfidentsiaalsete andmete esitamise tõttu mõningad arusaamatused seoses väidetavate puudustega, kuid need lahendati koos huvitatud isikutega. Täpsemalt väitis üks huvitatud isik, et võrdlusriigi tootja vastuse puuduste tõttu ei tohiks Brasiilia võrdlusriigiks sobida ja uurimine tuleks lõpetada, sest komisjon ei suuda normaalväärtust kindlaks määrata. Sellega seoses nenditakse, et praeguse uurimise käigus oli komisjonil olemas kogu vajalik teave dumpingu arvutamiseks.
(41)
Järelikult ei saa väidetega Brasiilia kui võrdlusriigi sobimatuse kohta nõustuda.
(42)
Mis puutub kohandustega seotud väidetesse, märgitakse, et Brasiilia tootja ja Hiina eksportiva tootja kaubanduslike erinevuste taset on arvesse võetud kaubandustasandi kohandamise abil (vt põhjendus 59).
(43)
Viimaks väitis üks isik, et tuleks teha kohandus selleks, et võtta arvesse võrdlusriigi 14 % imporditollimaksu väidetavalt moonutavat mõju. Selle väitega nõustuda ei saa, sest imporditollimaksu kui sellise ja siseturu hinnataseme vahel puudub seos.
(44)
Seega leitakse, et Brasiilia sobib võrdlusriigiks, kuna konkurents on piisav vähemalt kahe tootja ja märkimisväärse imporditaseme tõttu.
(45)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas Paletransi samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Seoses sellega leiti, et niisuguse müügi kogumaht võrdus vähemalt 5 % Noblelifti liitu suunatud eksportmüügi kogumahust.
(46)
Seejärel kontrollis komisjon, kas Paletrans müüb siseturul samasuguse toote liike, mis olid Noblelifti poolt liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega funktsioonide ja materjalide osas piisaval määral võrreldavad. Uurimise käigus tehti kindlaks, et paljud Paletransi poolt siseturul müüdud tooteliigid olid piisaval määral võrreldavad Noblelifti poolt liitu eksporditavate liikidega.
(47)
Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga võrreldava liigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul, võis järeldada, et see müük toimub tavapärase kaubandustegevuse raames. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(48)
Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See kehtis kõigi võrreldavate liikide puhul ja normaalväärtus arvutati lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.
(49)
Liikide puhul, mis ei olnud võrreldavad, võis normaalväärtuse arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3: korrigeeritud tootmiskuludele liideti vajaduse korral mõistlik siseturu müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik omamaine kasumimarginaal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal põhinevad tegelikel andmetel, mille võrdlusriigi tootja esitas samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Tuleks märkida, et sellisel alusel arvutatud hinna suhtes tehti mõningaid kohandusi, mida on kirjeldatud põhjenduses 59, eelkõige selleks, et võtta arvesse kaubandustasandi erinevusi Noblelifti eksportmüügi ja võrdlusriigi tootja omamaise müügi vahel.
(50)
Ainus koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et komisjon tegi dumpingu määramiseks vajalikud arvutused „toote lühendatud kontrollnumbrite” alusel ega andnud selgitusi võrdluse tegemiseks kasutatud parameetrite kohta.
(51)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määratakse dumpingumarginaal harilikult kindlaks kõikide eksporditehingute kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel nende tehingute kaalutud keskmiste hindadega, arvestades asjakohaseid õiglast võrdlust reguleerivaid sätteid.
(52)
Õiglase võrdlusega seoses tuleb märkida, et toote kontrollnumber on vahend, mida kasutatakse uurimises äriühingute esitatud suure hulga väga üksikasjalike andmete struktureerimiseks ja liigitamiseks. Selle abil saab põhjalikumalt analüüsida vaatlusaluse ja samasuguse toote erinevaid omadusi.
(53)
Komisjon on kogunud teavet paljude parameetrite kohta (kere materjal, kere värvkate, tõstevõime, hüdraulikasüsteemi tüüp, tööpikkus, kahvel, kahvli laius, rooliratta materjal, kandva ratta materjal, kandva ratta tüüp, piduri tüüp), kuid kõigi eksporditehingute arvesse võtmiseks leiti olevat mõistlik ja võimalik kasutada võrdluse alusena mõningaid neist parameetritest, mille omadused olid kõige asjakohasemad (kere materjal, kere värvkate, rooliratta materjal, kandva ratta materjal, kandva ratta tüüp).
(54)
Seega olid võrdluse aluseks kõige asjakohasemad omadused, mis võimaldasid määrata võrreldavaid tooteid ja tagada õiglase võrdluse. Tuleb rõhutada, et komisjon ei jätnud kõrvale mitte mingisugust teavet. See on aga tavapärane, et teatavad toote kontrollnumbris kasutatud parameetrid on vähem kaalukad ning et mõned parameetrid on õiglase võrdluse aluse seisukohalt sobivamad kui teised. Ühtegi toodet ei jäetud võrdlusest välja füüsikalise erinevuse või mõne muu põhjuse tõttu ega loodud ühtegi uut tootetüüpi. Vastupidi, võrdluses arvestati kogu müüki. Ehkki tunnistati, et muud parameetrid mõjutasid hindu teataval määral, leiti olevat sobivam, et arvutused põhineksid viiel kõige asjakohasemal parameetril, sest see tagaks suurima võimaliku kattumise.
(55)
Seoses võrdluse menetluslike aspektidega tuleb märkida, et eksportivale tootjale pakuti sobivat võimalust esitada oma arvamus tehtud arvutuste kohta. Nende arvutuste kõik üksikasjad avalikustati mitu korda.
(56)
Järelikult tuli kõik eespool kirjeldatud väited tagasi lükata.
c) Ekspordihind
(57)
Hiina eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
(58)
Üks isik väitis, et šassiide ja hüdraulikaseadmete eksportmüüki oleks pidanud arvutamisel arvesse võtma. Nimetatud väitega nõustuti.
d) Võrdlus
(59)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutanud tegurite erinevusi. Selleks tehti vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel kohandused, et võtta arvesse kaubandustasandi erinevusi (hinnanguline hinnaerinevus müügi puhul eri tüüpi klientidele võrdlusriigi siseturul), transpordi- (sisemaaveokulud eksportivas riigis ja mereveokulud liitu transportimisel), kindlustus- (mereveokindlustus), käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, (eksportmüügi eest tasutud) komisjonitasusid, (eksportmüügi eest tasutud) pangakulusid, krediidikulusid (kokkulepitud maksetingimuste ja kehtiva intressimäära kohaselt) ja pakendamiskulusid (kasutatud pakkematerjalide kulud).
(60)
Pärast ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja vastuväidet tehti kohandus, et võtta arvesse erinevust võrdlusriigi tootja kasutatava terase ja vaatlusaluse riigi eksportiva tootja kasutatava terase paksuses, sest see leiti olevat mõistlik. Kohandus põhines paksuste erinevusel proportsioonina terase osakaalust võrdlusriigi tootja poolt Brasiilias müüdava samasuguse toote hinnas. Sellest tulenevalt muudeti dumpingumarginaali (vt põhjendus 73). Pärast täiendavat järelduste teatavakstegemist (milles paluti esitada märkusi terase paksuse suhtes tehtud kohanduste kohta) väitis üks isik, et kohandused ei põhine faktidel. Ta juhtis tähelepanu ka sellele, et eksportiva tootja mittekonfidentsiaalsed esildised, milles kohanduste tegemist taotleti, olid puudulikud ja seetõttu rikuti teiste isikute õigust kaitsele. Komisjon kontrollis toimikus olevaid andmeid, mille põhjal tehti kohandused terase paksuse osas, ja kinnitas, et kohandused on õigustatud.
(61)
Ainus koostööd tegev eksportiv tootja taotles veel mitmeid tootlikkuse ja tõhususe erinevustest lähtuvaid kohandusi, väites muu hulgas, et võrdlusriigi tootja tootlikkus on väiksem (vähem toodangut ühe töötaja kohta) ning tooraine kulu toodanguühiku kohta on suurem.
(62)
Otsekohe tuleb märkida, et kuigi tootlikkuse ja tõhususe erinevused äriühingute vahel on võimalikud, on juhtpõhimõtteks siiski tagada ekspordihindade ja normaalväärtuse võrreldavus, mis ei eelda, et võrdlusriigi tootja ja mitteturumajandusliku riigi eksportiva tootja asjaolud oleksid täpselt ühesugused. Kohanduste tegemine on põhjendatud ainult erinevuste puhul tegurites, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust võrdlusriigi tootja ning mitteturumajandusliku riigi eksportiva tootja vahel.
(63)
Sellele vaatamata tuleb märkida, et uurimise käigus ei selgunud mingeid asjaolusid, mis oleksid viidanud sellele, et võrdlusriigi tootja tootmisprotsess ei olnud piisavalt tõhus.
(64)
Mis puutub kuluteguritesse (nt tootlikkus), siis neid ei peaks üksikult välja valima ja hindama. Pigem tuleks teha põhjalik analüüs selle hindamiseks, kas ühe kuluteguriga (nt tootlikkusega) seotud eeliseid võiksid kompenseerida muude kulutegurite puudujäägid. Vähesem tööjõu rakendamine tuleneb sageli kõrgemast automatiseerituse tasemest, mis omakorda viib kulude suurenemiseni muudes valdkondades (amortisatsioon, kapital, rahastamine, tootmise üldkulud). Ainult põhjaliku analüüsi abil on võimalik tuua välja kulutegurite kõik erinevused ja näidata, kas need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust viisil, mis õigustaks kohandusi. Sellepärast ei saa nende väidetega nõustuda.
(65)
Lisaks eeltoodule olid väited, et kohandusi tuleks teha seoses energiakulu erinevustega ühiku kohta ning amortisatsiooni ja tootmise üldkuludega ühiku kohta, põhjendamatud. Täpsemalt ei selgitatud energiatõhususe küsimuses, milliste tootmisprotsessi osade tõttu on Brasiilia tootja ebatõhus võrreldes ainsa koostööd tegeva eksportiva tootjaga. Kohanduse ulatus põhines kahe faktori suhtel: need olid tööjõukulu erinevus ühiku kohta (mis omakorda põhines tootlikkuse erinevusel) ja tööjõukulu määr kogukulus. Sellise suhte ning energiatõhususe, amortisatsiooni ja tootmise üldkulude erinevuste vahelist seost ei selgitatud ning see ei olnud arusaadav. Väited lükatakse seetõttu tagasi.
(66)
Üks isik väitis, et kohandusi tuleks teha muu hulgas ka selliste parameetrite suhtes nagu tõstevõime ja kahvel. Sellega seoses viidatakse märkustele võrdlusparameetrite kohta (vt põhjendus 50), kus märgitakse, et võrdlus põhineb kõige asjakohasematel parameetritel, et tagada suurim võimalik kattumine. Igal juhul ei olnud väited põhjendatud.
(67)
Veel väideti, et tuleks teha kohandus seoses asjaoluga, et eksportiv tootja kasutab patenteeritud tehnoloogiat. Väite kohta ei esitatud lisaselgitusi. Nimelt ei suutnud eksportiv tootja kohandust koguseliselt määratleda. Ainus esitatud teabematerjal oli dokument, mis väidetavalt oli patent. Hiljem esitati kohanduse osaline koguseline määratlus, kuid ilma tõendusmaterjalita. Seetõttu ei olnud võimalik väitega nõustuda.
(68)
Lisaks on toorainete kasutamise tõhususe erinevusega seotud kohanduse nõue kaetud terase paksusega seotud kohandusega (vt põhjendus 60), sest erineva paksusega terase kasutamine võib tuua kaasa üldise madalama terasekulu.
(69)
Viimaks teatas eksportiv tootja, et ta müüb oma tooteid - eelkõige kaubamärgita tooteid algseadmete valmistajana (OEM) - teise müügikanali kaudu, mis on erinev võrdlusriigi tootja müügikanalist. Sellepärast esitati seda erinevust kajastava kohanduse taotlus. Nagu juba täpsustatud põhjenduses 59, tehti kohandus kaubandustasandi arvessevõtmiseks. Kohandus põhines hinnangulisel hinnaerinevusel müügi (ka algseadmete valmistaja müügi) puhul eri tüüpi klientidele võrdlusriigi siseturul. Konfidentsiaalsuse tõttu ei olnud võimalik selle kohanduse ulatust avalikustada, sest nii oleks avalikustatud ainsa võrdlusriigi tootja andmetel põhinev normaalväärtus. Sellepärast leiti, et erinevused, millega seoses kohandust taotleti, on juba arvesse võetud.
(70)
Siiski tuleb märkida, et eksportiv tootja ei suutnud nõutud kohandust koguseliselt määratleda. Ta teatas vaid, et 40 % kohandus oli ühe teise menetluse raames juba tehtud. Teise menetluse raames tehtud kohandust (mis on järelikult teise menetluse konkreetsetele asjaoludele eriomane) ei saa pidada käesoleval juhul kohanduse koguselise määratluse mõõdupuuks.
(71)
Pärast täiendavat järelduste teatavakstegemist, milles paluti esitada märkusi terase paksuse suhtes tehtud kohanduste kohta, esitas eksportiv tootja veel taotlusi kohanduste tegemiseks (mis ei puudutanud terase paksusega seotud kohandust): pindamise, käepideme ja Brasiilia terasehindade arvessevõtmiseks.
(72)
Eeskätt märgitakse, et taotlused esitati pärast märkuse esitamise tähtaja lõppu ja olid seega vorminõuete eiramise tõttu vastuvõetamatud. Igal juhul olid nõuded kas koguseliselt määratlemata või põhjendamata. Äriühing ei esitanud oma nõuete kohta tõendeid ega selgitanud, kuidas erinevate kohanduste määr oli arvutatud või oleks pidanud olema arvutatud.
e) Dumpingumarginaal
(73)
Nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote ekspordi kaalutud keskmise hinnaga. Dumpingumarginaal, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril, tollimaksu tasumata, on 70,8 %.
(74)
Kõigi teiste eksportivate tootjate jaoks peale Noblelifti kehtestatud dumpingumarginaalid olid vahemikus 28,5 % - 46,7 %. Arvestades, et praeguse läbivaatamise käigus tegi koostööd ainult Noblelift ja koostöö tase oli kõrge, sest valdav enamus Hiina ekspordist pärines Nobleliftist, vaatas komisjon läbi üleriigilise dumpingumarginaali ka kõigi teiste eksportijate jaoks. Järelikult peaks dumpingu jääkmarginaal olema Noblelifti marginaaliga samal tasemel, st 70,8 %.
(75)
Üks isik väitis, et üleriigiline tollimaksumäär ei peaks olema samal tasemel ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaaliga, sest puuduvad tõendid selle kohta, et impordi rõhuv enamus kuulub ainsale koostööd tegevale tootjale. Sellega seoses on kinnitatud, et statistiliste andmete alusel kuulus valdav osa HRVst lähtuvast impordist ainsale koostööd tegevale eksportivale tootjale. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata.
D. MUUTUSTE PÜSIV ISELOOM
(76)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(77)
Selle küsimusega seoses ei leitud esialgse uurimise käigus olulist erinevust HRVs kohapeal Hiina eksportivate tootjate (k.a Noblelift) hangitud tooraine hindade ja rahvusvaheliste turgude toorainehindade vahel. Asjaolud on 2004. aasta (mil toimus esialgne uurimine) ja 2011. aasta (läbivaatamise uurimisperiood) vahel märkimisväärselt muutunud: 2011. aastal jäi põhitooraine, kuumvaltsitud terase hind 24 % - 31 % rahvusvahelistest hindadest madalamale. HRV teraseturu hinnamoonutuste tõttu (vt põhjendust 20) ei kajastanud see turuväärtust. Tõepoolest, Hiina teraseturg muutus nende seitsme aasta jooksul märkimisväärselt ja HRV on vahepeal terase netoimportijast muutunud ülemaailmselt oluliseks terasetootjaks ja -eksportijaks; selle tõsiasja laadi võib pidada püsivaks.
(78)
Lisaks saavad Hiina kõrgtehnoloogilised ettevõtted (sealhulgas Noblelift) alates 2008. aastast riigi toetust, mis väljendub tulumaksusoodustusena (15 %). Esialgse uurimise uurimisperioodil kohaldati äriühingute suhtes tavalist määra, 25 %. Seda laadi asjaolude muutust võib samuti pidada püsivaks.
(79)
Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne läbivaatamine, ei muutu lähemas tulevikus viisil, mis võiks mõjutada vahepealse läbivaatamise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetme kohaldamine selle praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.
E. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(80)
Pidades silmas läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi ja arvestades, et uus dumpingumarginaal (70,8 %) on madalam kui esialgses uurimises kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldav tase (vt määruse (EÜ) nr 128/2005 põhjendused 120-123), peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Noblelift ja kõigi teiste eksportivate tootjate toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 70,8 %.
(81)
Üks isik väitis, et uut dumpingumarginaali ei oleks tohtinud võrrelda algse uurimise käigus kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase tuleks kindlaks määrata iga uurimise puhul eraldi, isegi dumpinguga piirduva osalise läbivaatamise puhul. Selle isiku puhul tähendab senine tava, mille kohaselt kahju jäetakse hindamata, väiksema tollimaksu reegli rikkumist. Huvitatud isik väitis ka, et oleks tulnud algatada täielik vahepealne läbivaatamine.
(82)
Sellega seoses märgitakse, et kuna komisjon algatas osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpinguga, ei olnud selles raamistikus võimalik kahju uuesti hinnata. Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt võib meetmete jätkuva rakendamise vajaduse komisjoni algatusel läbi vaadata, kui see on põhjendatud. Seetõttu ei ole komisjonil kohustust algatada ex officio vahepealset läbivaatamist, mis hõlmaks nii dumpingut kui ka kahju, ning igal juhul peaks see olema põhjendatud. Käesoleval juhul oli komisjoni kasutuses olev teave ja tõendusmaterjal piisav selleks, et algatada dumpingu aspektidega piirduv vahepealne läbivaatamine. Lisaks tuleb märkida, et kui vahepealsete läbivaatamiste käigus tuleks alati hinnata ka kahju, oleks algmääruse artikli 11 lõikega 3 ette nähtud dumpingu aspektidega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise võimalus sisutühi. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata. Sellele vaatamata meenutatakse aga, et kõnealusel huvitatud isikul on võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kahju vahepealset läbivaatamist.
(83)
Väiksema tollimaksu reeglist on täielikult kinni peetud: uut dumpingumarginaali võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis oli kindlaks tehtud algse uurimise käigus (uusim järeldus kahju kohta).
(84)
Üks huvitatud isik väitis, et käesoleval juhul oleks sobivam minimaalne impordihind. Teise võimalusena tuleks kehtestada kindlasummaline tollimaks.
(85)
Selle kohta märgitakse, et minimaalne impordihind ja kindlasummaline tollimaks ei sobi toodetele, millel on palju eri tüüpe erisuguste hindadega, mida samuti pidevalt muudetakse ja ajakohastatakse. Tollimaksumäärade paljusus muudaks haldamise väga keeruliseks. Täiendav piirang on käesoleva juhtumi puhul ka see, et minimaalne impordihind peaks põhinema normaalväärtusel (sest tollimaks põhineb dumpingul), mis määratakse kindlaks võrdlusriigi turu ühe äriühingu konfidentsiaalsete andmete põhjal. Väited lükatakse seetõttu tagasi.
(86)
Eksportiv tootja ilmutas ettenähtud tähtaja piires huvi kohustuse võtmise vastu. Ühtegi ametlikku pakkumist aga ei esitatud ja komisjonil ei olnud võimalik seega seda teemat edasi käsitleda.
(87)
Huvitatud isikutele teatati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek eksportivate tootjate suhtes kehtivate tollimaksumäärade muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada.
(88)
Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti.
(89)
Märgitakse, et vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1008/2011 artikli 1 lõikele 3 kohaldatakse käesoleva määrusega „kõigi muude äriühingute” jaoks kehtestatud 70,8 % dumpinguvastast tollimaksu rakendusmääruse (EL) nr 1008/2011 artikli 1 lõikes 1 määratletud käsikahveltõstukite (kõnealuses määruses „kaubaaluste käsivedukid”) ja nende oluliste osade suhtes, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 1008/2011 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksu määr
(%)
TARICi lisakood
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, HRV
70,8
A603
Kõik muud äriühingud
70,8
A999”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 22. aprill 2013