PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 307/2014,
24. märts 2014,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate, praegu CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Need meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna määraga 3,1-12,9 %.
(2)
Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) ühe eksportiva tootja suhtes kehtivaid meetmeid ja sellest tulenevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavat määra, mis on pärast muudatust 3,1-14,3 %.
(3)
Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist („aegumise läbivaatamine”) jättis nõukogu oma rakendusmäärusega (EL) nr 875/2013 (4) dumpinguvastase tollimaksu kehtima määraga 3,1-14,3 %.
2. Läbivaatamistaotlus
(4)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks. Nimetatud taotluse esitas Tai eksportiv tootja River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”).
(5)
Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.
(6)
Taotluse esitaja esitas oma taotluses prima facie tõendeid selle kohta, et asjaolud, millega seoses kehtestati taotluse esitaja suhtes praegu kehtivad meetmed, on muutunud ning need muutused on püsiva iseloomuga.
(7)
Konkreetselt väitis taotluse esitaja, et muutunud asjaolud on seotud muutustega tema müüdavas tootevalikus, mis mõjutab otseselt tema tootmiskulusid. Omamaiste hindade võrdlusest liitu suunduva ekspordi hindadega ilmnes, et dumpingumarginaal oli madalam praegu kehtiva meetmega kehtestatud tasemest.
3. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(8)
Komisjon tegi pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks, et eksisteerisid piisavad tõendid õigustamaks osalise vahepealse, taotluse esitaja poolse dumpingu läbivaatamise algatamist. Selle alusel teatas komisjonEuroopa Liidu Teatajas14. veebruaril 2013 avaldatud teatega (5) (edaspidi „algatamisteade”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.
4. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(9)
Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
5. Uurimisega seotud isikud
(10)
Komisjon teatas vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult nii taotluse esitajale kui ka liidu tootjate assotsiatsioonile (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux; edaspidi „AETMD”).
(11)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(12)
AETMD kirjalikke märkusi arutati ja võeti asjakohaselt arvesse.
(13)
Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.
(14)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon tegi kontrollkülastuse taotluse esitaja ruumidesse Tais - Bangkokis ja Kanchanaburis.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(15)
Vaatlusalune toode on sama, mis määratleti esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimise puhul, st Taist pärit, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla.
2. Samasugune toode
(16)
Nagu esialgse uurimise käigus leiti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, on liidus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
1. Normaalväärtuse määramine
(17)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tegi komisjon esmalt kindlaks, kas taotluse esitaja kogu samasuguse toote omamaine müük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust liitu.
(18)
Samasuguse toote omamaise müügi kogumaht leiti olevat tüüpiline.
(19)
Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(20)
Komisjon tegi iga tooteliigi puhul kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 kindlaks, kas nende omamaine müük oli piisavalt tüüpiline. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline juhul, kui selle tooteliigi müügi maht sõltumatutele tarbijatele kodumaal moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi ekspordi kogumahust liitu.
(21)
Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja müüs kõiki liitu eksporditavaid tooteliike kodumaal tüüpilistes kogustes.
(22)
Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi kasumlikult sõltumatutele tarbijatele koduturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4.
(23)
Normaalväärtus põhineb tooteliigi tegelikul omamaisel hinnal, sõltumata sellest, kas kõnealune müük on kasumlik või mitte, kui
-
nimetatud tootetüübi müügi kogumahust üle 80 % müüdi netomüügihinnaga, mis oli võrdne arvestusliku tootmiskuluga või sellest kõrgem, ning
-
selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne või suurem kui ühiku tootmiskulu.
(24)
Komisjoni omamaise müügi analüüs näitas, et rohkem kui 90 % omamaisest müügist oli kasumlik, ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui ühiku tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.
2. Ekspordihinna määramine
(25)
Taotluse esitaja kogu müük ekspordiks liitu toimus otse sõltumatutele tarbijatele liidus või Tais. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seepärast kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
3. Võrdlus
(26)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.
(27)
Kui see oli õigustatud, kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, et võtta arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(28)
Kohandusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse.
(29)
Taotluse esitaja kinnitas algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d kohast kohandust, võtmaks arvesse kaubamärgi väärtuse erinevust oma kaubamärgi all kodumaal müümisel ja oma kaubamärgi all liidu turul müümisel. Väidetavalt on taotluse esitaja oma kaubamärgi väärtus Tai turul suurem kui liidu turul. Oma väite põhjendamiseks osutas taotluse esitaja esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus tehtud kohandusele.
(30)
Ometi erineb taotluse esitaja olukord käesoleva vahepealse läbivaatamise raames muude eksportivate tootjate omast, mida arvestades tehti esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus kohandus. Esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus tehtud kohanduse puhul on sõnaselgelt osutatud neile eksportivatele tootjatele, kes müüvad oma kaupu koduturul omaenda kaubamärgi all, samal ajal, kui müük liidu turul toimub jaemüüja kaubamärgi all. Taotluse esitaja, keda käesolev vahepealne läbivaatamine käsitleb, müüb nii kodu- kui ka liidu turul omaenda kaubamärgi all. Peale selle kohandati esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise käigus normaalväärtuse arvutamisel algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt kasumimarginaali. Kuid käesoleva vahepealse läbivaatamise raames põhineb normaalväärtus taotluse esitaja tegelikel omamaistel hindadel.
(31)
Seoses kaubamärgi väärtuse väidetava puudumisega müümisel liidu turul tuleb öelda, et vaatlusaluse, tootja kaubamärki kandva toote importija on spetsialiseerunud kaubamärki kandvate toiduainete impordile, eelkõige Aasiast. Taotluse esitaja ei selgitanud ega esitanud tõendeid, miks müük sellele konkreetsele importijale on väiksema väärtusega kui taotluse esitaja kaubamärgi väärtus koduturul. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et taotluse esitaja ei ole näidanud, et kaubamärgi väärtuse väidetav erinevus mõjutab hindu või nende võrreldavust.
(32)
Taotluse esitaja taotles ka sama kohanduse tegemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k. Kuid kuna taotluse esitaja ei näidanud, et väidetav erinevus mõjutab hindu või nende võrreldavust, ei saanud kohandust ka nimetatud sätte alusel heaks kiita.
(33)
Seepärast lükati artikli 2 lõike 10 punktide d ja k kohaste kohanduste taotlus tagasi.
(34)
Osutades algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, soovis taotluse esitaja ka, et võetakse arvesse valitsuse makstavat ekspordimaksu vähendust. Valitsus maksab taotluse esitajale teatava summa, kui vaatlusalust toodet eksporditakse, sh liidu turule.
(35)
Taotluse esitaja suutis näidata, et eksportimisel liidu turule makstakse taotluse esitajale summa, mis vastab vähem kui 0,5 % arve väärtusest. Kuid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b tuleb nimetatud artiklis sätestatud tingimuste täitmise korral kohandada normaalväärtust ja mitte ekspordihinda, nagu taotluse esitaja taotleb. Peale selle ei suutnud uurimine tuvastada mingit otsest seost makse, mille taotluse esitaja sai vaatlusaluse toote eksportimisel liitu, ja selles füüsiliselt sisalduvate toorainete impordimaksude vahel.
(36)
Taotluse esitaja soovis ka sama kohanduse tegemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k. Kuid kuna ta ei näidanud mingit seost ekspordimaksu vähenduse ja eksporditava vaatlusaluse toote hinna vahel, ei saadud taotlust heaks kiita.
(37)
Seepärast lükati artikli 2 lõike 10 punktide b ja k kohase ekspordimaksu vähenduse taotlus tagasi.
4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(38)
Võrreldi iga liitu eksporditud vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(39)
Sellest tulenevalt leiti, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist oli 3,6 %.
4. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD
(40)
Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuris komisjon, kas asjaolud, mille põhjal määrati praegune dumpingumarginaal, on muutunud ja kas see muutus on püsiva iseloomuga.
(41)
Taotluse esitaja osutas oma läbivaatamise taotluses, et muutunud asjaolud on seotud muutustega tema müüdavas tootevalikus, mis mõjutaks otseselt tema tootmiskulusid. Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei tooda ega müü ettevõtte ümberkorraldamise tõttu enam teatavaid muid tooteid võrreldes esialgse uurimise ajaga, ja et see on mõjutanud vaatlusaluse toote tootmiskulusid.
(42)
AETMD kommenteeris, et taotluse esitaja ümberkorraldused ei ole püsiva iseloomuga, sest neid võib lihtsalt tagasi pöörata.
(43)
On tõepoolest võimalik, et taotluse esitaja juhtkond saaks ümberkorraldused soovi korral tagasi pöörata. Siiski ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja otsus korraldada ümber ja ajakohastada kontserni toodete müük kontserni kuuluvate äriühingute vahel ei oleks püsiva iseloomuga. Peale selle toimus ümberkorraldus juba 2009. aastal, mis näitab, et äriühingu uus struktuur on püsiva iseloomuga.
(44)
AETMD kordas pärast avalikustamist oma väidet, et läbivaatamise algatamise aluse muutuse iseloomu ei saa lugeda püsivaks. Täpsemalt seadis ta küsimuse alla kontserni sisemiste ümberkorralduste mõju tootmiskuludele, väites, et kulud võidakse normaalväärtuse alandamiseks kontserni siseselt ümber paigutada. Seepärast ei saadud uute tootmiskulude iseloomu püsivaks lugeda. Samuti märkis AETMD, et värskete toodete tootmise ja müügi eest vastutava tütarettevõtja aadress on sama mis taotluse esitajal. AETMD väitis, et see kinnitab veel kord, et ümberkorraldus ei ole ei põhjalik ega püsiv.
(45)
Taotluse esitaja rõhutas vastuseks AETMD põhjenduses 44 esitatud väidetele, et ümberkorralduse käigus täiustati ka kuluarvestussüsteemi, mille abil tuvastati kitsaskohad ja kõrvaldati need, et optimeerida tootmist ja vähendada tootmiskulusid. Taotluse esitaja rõhutas ka, et 2009. aasta ümberkorralduse tagasipööramine oleks praegu väga keeruline, sest taotluse esitaja emaettevõtja Agripure Holding PLC on Tai börsinimekirjas.
(46)
Taotluse esitaja ümberkorralduste võimaliku tagasipööramise ohtu on käsitletud juba põhjenduses 43.
(47)
Käesoleva läbivaatamise algatamistaotluses esitatud väidete täpsuse kontrollimiseks võrdles komisjon esialgse uurimise ajal (s.o enne taotluse esitaja ümberkorraldamist 2009. aastal) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliikide tootmiskulusid. See võrdlus kinnitas tõepoolest, et ühiku tootmiskulud on märkimisväärselt muutunud. Ühiku tootmiskulude tuvastatud muutus ulatub kulude ümberpaigutamisest kaugemale ja on põhjustatud kaudsete tootmiskulude, nagu tootmise üldkulud ja tööjõukulud, reaalsest vähenemisest.
(48)
Taotluse esitaja juriidilise aadressi jagamine tema tütarettevõtjaga on aga levinud äritava. Peale selle leidis komisjon taotluse esitaja juurde tehtud kontrollkäigu põhjal, et tootmisliinid ja valmistoodangu laod kõnealustes ruumides olid mõeldud suhkrumaisi jaoks; seal ei olnud nähtavaid märke tütarettevõtja toodetavate värskete toiduainete tootmisest ega ladustamisest.
(49)
Võttes arvesse AETMD ja taotluse esitaja väiteid ja olles tuvastanud ühiku tootmiskulude de facto vähenemise esialgse uurimise ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, tuli AETMD esitatud väide tagasi lükata.
(50)
AETMD on väitnud ka, et taotluse esitaja kavatses suurendada oma tootmisvõimsust 2013. aastal umbes 40 %. AETMD väitel võiks see asjaolu olla vastuolus taotluse esitaja väitega, et uued, läbivaadatud tootmiskulud (pärast ümberkorraldamist) on püsiva iseloomuga.
(51)
Uurimine kinnitas tõepoolest, et taotluse esitaja on suurendamas oma tootmisvõimsust. Tootmisvõimsuse suurenemise mõju on olnud üks teguritest, mille alusel aegumise läbivaatamises järeldati, et eksisteerib dumpingu jätkumise oht (6).
(52)
Pärast avalikustamist kordas AETMD taas väidet, et investeerimine uude tootmisvõimsusse mõjutaks kindlasti tootmiskulusid ja seepärast ei ole valitsevad tootmiskulud, millega käesoleva läbivaatamise käigus võrreldi omamaiseid hindu (põhjendus 24), püsiva iseloomuga. Eelkõige tegi AETMD arvutuse kättesaadavate allikate põhjal, mille alusel ta järeldas, et kogukulud suureneksid amortisatsiooni suurenemise tõttu võrreldes praeguste kuludega umbes 10 %.
(53)
Taotluse esitaja ei vaielnud vastu AETMD väitele amortisatsioonikulude suurenemise kohta kui sellisele, kuid rõhutas, et see amortisatsioonikulude suurenemine kompenseeritakse kogutulude suurenemisega (müügi suurenemisest) ja muude kulude vähenemisega tänu suurenevale automatiseerimisele.
(54)
Nagu öeldakse põhjenduses 51, on taotluse esitaja tõepoolest investeerimas uutesse tootmisseadmetesse. Investeerimine uutesse tootmisseadmetesse võib tuua kaasa amortisatsioonikulude suurenemise. Teisest küljest ja nagu taotluse esitaja vastuseks AETMD märkusele rõhutas, võivad uued tootmisseadmed tuua kaasa muudatusi (võrreldes praeguste tootmisliinidega), näiteks automatiseerimise tase. Need muutused peaksid otseselt vähendama tööjõu- ja energiakulusid ja võiksid kompenseerida amortisatsioonikulude suurenemist.
(55)
Teisest küljest järeldati, et kogumõju toodetud ühiku tootmiskuludele ei ole võimalik mõõta enne, kui uued seadmed on kasutusele võetud ja täiendavad kulud raamatupidamisarvestuses kajastatud.
(56)
Sellest hoolimata ja võttes arvesse investeeringu eesmärki (tõhususe ja konkurentsivõime suurendamine, ühiku tootmiskulu vähendamine), eeldatakse, et vähemalt keskpikas kuni pikas perspektiivis ühiku tootmiskulud märkimisväärselt ei muutu. Selliste asjaolude juures eeldatakse, et normaalväärtus põhineb ka tulevikus omamaistel hindadel, nagu käesolevas läbivaatamises. Seepärast tuleb AETMD argument tagasi lükata.
(57)
AETMD seadis pärast avalikustamist kahtluse alla ka uue dumpingumarginaali püsiva iseloomu. Ta väitis, et dumpingumarginaali arvutuses kasutatud ekspordihinnad ei olnud tüüpilised. Täpsemalt väitis ta, et
a)
läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eksporditud tonnide arv oli liiga väike olemaks tüüpiline, ja
b)
osutades põhjendusele 29, tuleks asjaolu tõttu, et oma kaubamärki kandvate toodete eksporditehingud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole kogu ekspordist, lugeda ekspordi hindu ebatüüpiliseks. AETMD arvas, et kui kavandatavate meetmete leevendamine peaks jõustuma, moodustaks suurema osa ekspordist liitu tõenäoliselt madalamate ekspordihindadega jaemüüjate kaubamärgid (7).
(58)
Asjaolu tõttu, et liitu eksporditavad kogused ei olnud märkimisväärsed, tegi komisjon ise kindlaks, et taotluse esitaja liitu suunatud ekspordi tegelikult makstud või makstavad hinnad olid tüüpilised, võrreldes neid taotluse esitaja muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tegelikult makstud või makstavate hindadega. Selle alusel järeldati, et liidu tarbijatelt küsitavad ekspordi hinnad olid kooskõlas muudelt eksporditurgudelt küsitavate hindadega.
(59)
Erinevate turusegmentide, oma kaubamärgi ja jaemüüjate kaubamärkide olemasolu võeti varasemate uurimiste käigus arvesse (8). See on erinevate tootetüüpide määratluse üks oluline osa vaatlusaluse toote raames. Selle alusel on oma kaubamärki kandvate toodete eksporti võrreldud oma kaubamärki kandvate toodete müügiga kodumaal ning jaemüüjate kaubamärki kandvate toodete eksporti jaemüüjate kaubamärki kandvate toodete omamaise müügiga.
(60)
AETMD väide, et tulevikus moodustavad põhilise osa ekspordist jaemüüjate kaubamärgid, on spekulatiivne, seda ei kinnita tõendid ja sellisena on see ebapiisav seadmaks kahtluse alla oma kaubamärki kandvate toodete ekspordi tüüpilisuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu lükatakse AETMD väide tagasi.
(61)
Peale selle väitis AETMD, et tollimaksu vähendamine võiks tuua kaasa meetmetest kõrvalehoidmise ohu.
(62)
Tuletatakse meelde, et kohaldatavad tollimaksud on juba praegu Tai eksportivate tootjate vahel diferentseeritud. Seega on kõrvalehoidmise (s.o madalama tollimaksuga täiendava TARIC koodi kasutamise) oht olnud olemas alates esialgse meetme kasutuselevõtmisest. Ühe eksportiva tootja suhtes kohaldatav madalam tollimaks iseenesest ei suurenda kõrvalehoidmise ohtu Tai jaoks tervikuna.
(63)
Peale selle, kui me peaksime saama teavet tollimaksudest kõrvalehoidmise kohta, saab vajaduse korral algatada uurimise, kui on täidetud algmääruse artiklis 13 sätestatud tingimused.
(64)
AETMD väitis ka, et taotluse esitaja on võinud ekspordi hindu liitu kunstlikult suurendada, kompenseerides neid muude toodete paralleelse müügiga kunstlikult alandatud hindadega.
(65)
Nagu põhjenduses 58 märgiti, olid vaatlusaluse toote ekspordi hinnad liitu kooskõlas müügihindadega kolmandatele riikidele. Seega ei ole tõendeid, et ekspordihindu liitu oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kunstlikult suurendatud. Seepärast lükati väide tagasi.
5. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(66)
Võttes arvesse uurimise tulemusi, loeb komisjon asjakohaseks muuta vaatlusaluse toote impordi suhtes ettevõtjalt River Kwai International Food Industry Co. Ltd kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra.
(67)
Peale selle muudetakse taotluse esitaja soovil ka tema aadressi Tais.
6. AVALIKUSTAMINE
(68)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada muuta rakendusmäärust (EL) nr 875/2013.
(69)
Pärast avalikustamist väitis Tai valitsus, et koostööd teinud ja valimisse mittekuuluvate eksportijate suhtes kohaldatav keskmine tollimaksu määr tuleks üle vaadata, et võtta arvesse käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise tulemusi. Tuleks märkida, et see nõudmine väljub käesoleva läbivaatamise piiridest, mille eesmärk on üksnes kohandada taotluse esitaja suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra. Kõik taotlused dumpinguvastaste tollimaksude määra muutmiseks olukorra väidetava muutumise tõttu tuleb esitada vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Seega tuleb see taotlus tagasi lükata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Ettevõtjat River Kwai International Food Industry Co., Ltd käsitlev kirje rakendusmääruse (EL) nr 875/2013 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse järgmisega:
Äriühing
Dumpingu-vastane tollimaks (%)
TARIC lisakood
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Tai
3,6
A791”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. märts 2014