ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 10. prosince 2013,
kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013
(2013/758/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Dne 7. července 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Polsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2012. S cílem snížit schodek veřejných financí na hranici nebo pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem bylo polským orgánům doporučeno, aby v roce 2009 provedly plánovaná stimulační fiskální opatření, zajišťovaly počínaje rokem 2010 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu přinejmenším ve výši 1¼ % HDP, poskytly podrobná opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012 a zavedly reformy, jež by v nadcházejících letech omezily primární běžné výdaje. Rada stanovila lhůtu pro přijetí účinných opatření na 7. ledna 2010.
(4)
Dne 3. února 2010 Komise dospěla k závěru, že podle její prognózy z podzimu 2009 Polsko přijalo nezbytná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby svůj schodek veřejných financí snížilo na referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a tudíž se domnívala, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. Na základě vlastní prognózy z podzimu 2011 dospěla Komise k názoru, že Polsko nesměřuje ke splnění cílů, a vyžádala si dodatečná opatření, která Polsko přijalo a veřejně oznámilo do 10. února 2012. Dne 11. ledna 2012 tak Komise potvrdila, že polské orgány přijaly účinná opatření ke včasnému a udržitelnému odstranění nadměrného schodku a že v případě Polska není aktuálně nezbytné podnikat v rámci postupu při nadměrném schodku další kroky.
(5)
Dne 21. června 2013 dospěla Rada k závěru, že Polsko sice přijalo účinná opatření, ale dolehly na ně nepříznivé hospodářské události se zásadními důsledky pro veřejné finance, pročež vydala revidovaná doporučení (2) (dále jen „doporučení Rady z 21. června 2013“). Polsko tak splňovalo podmínky pro prodloužení lhůty pro odstranění nadměrného schodku veřejných financí podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97. Rada doporučila, aby Polsko nadměrný schodek odstranilo do roku 2014. Rovněž doporučila, aby Polsko v roce 2013 dosáhlo cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,6 % HDP a v roce 2014 ve výši 3,0 % HDP, což podle aktualizované prognózy Komise z jara 2013 odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda rozpočtu nejméně o 0,8 % HDP v roce 2013 a o 1,3 % HDP v roce 2014. Dále doporučila, aby Polsko důsledně provádělo již přijatá opatření a zároveň je doplnilo o dodatečná opatření dostačující k odstranění nadměrného schodku do roku 2014. Navíc doporučila, aby Polsko ke snižování schodku využilo veškerých neočekávaných zisků. Rada Polsku stanovila lhůtu 1. října 2013 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje.
(6)
Dne 2. října 2013 předložilo Polsko zprávu o účinných opatřeních. Makroekonomický scénář, z něhož zpráva vychází, se podobá scénáři použitému pro sestavení konvergenčního programu na rok 2013. Po průměrném růstu reálného HDP o 4 % ročně v období 2001-2011 tempo hospodářské aktivity v roce 2012 zpomalilo na 1,9 %. Makroekonomický scénář, z něhož vychází zpráva o účinných opatřeních, předpokládá, že v roce 2013 růst reálného HDP ještě dále zpomalí na 1,5 %, avšak poté se vývoj zvrátí a reálný HDP vzroste o 2,5 % v roce 2014 a o 3,8 % v roce 2015. Podle prognózy Komise z podzimu 2013 by měl reálný HDP růst v roce 2013 o 1,3 % a v roce 2014 by tempo jeho růstu mělo zrychlit na 2,5 % a v roce 2015 na 2,9 %. Ve srovnání s polskými orgány je Komise méně optimistická, pokud jde o růst domácí poptávky v posuzovaném období, zejména co se týče soukromé spotřeby a soukromých investic.
(7)
Polské orgány očekávají, že se schodek veřejných financí zvýší z 3,9 % HDP v roce 2012 na 4,8 % HDP v roce 2013. To je horší prognóza než hodnota 3,5 % HDP uvedená v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2013, a to vzhledem k tomu, že uvedená prognóza vychází z významného výpadku příjmů ve výši 1,2 % HDP a překročení výdajů o 0,1 % HDP. Polské ministerstvo financí následně předložilo projekci přebytku ve výši 4,5 % HDP v roce 2014, a to na pozadí plánované důchodové reformy, která konkrétně počítá s jednorázovým převodem aktiv v hodnotě 8,5 % HDP. Pro rok 2015 se očekává, že saldo veřejných financí bude opět vykazovat schodek, a sice ve výši 3 % HDP.
(8)
Na roky 2013 a 2014 se prognóza Komise víceméně shoduje s prognózou polských orgánů. I prognóza Komise počítá v roce 2013 se schodkem ve výši 4,8 % HDP. Zhoršení ve srovnání s hodnotou 3,9 % HDP v základním scénáři postupu při nadměrném schodku lze vysvětlit především výpadky příjmů. Pro rok 2014 se očekává, že saldo veřejných financí bude v důsledku plánované důchodové reformy vykazovat přebytek (+4,6 % HDP). Pokud jde o rok 2015, je Komise v porovnání s polskými orgány méně optimistická, neboť očekává schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Rozdíl ve výši 0,3 procentního bodu HDP je dán hlavně nižšími běžnými příjmy založenými na nižší projekci růstu nominálního HDP, jakož i vyššími veřejnými výdaji na mezispotřebu. Cíle schodku podléhají realizačním rizikům.
(9)
Polské orgány i Komise předpokládají, že hrubý veřejný dluh zůstane během celého posuzovaného období pod hranicí 60 %. Prognóza Komise z podzimu 2013 odhaduje, že se poměr dluhu k HDP sníží z 55,6 % v roce 2012 na 51 % v roce 2014, především v důsledku oznámeného převodu aktiv penzijních fondů ve výši 8,5 % HDP, načež se v roce 2015 zvýší na 52,5 %.
(10)
Jelikož se podle prognózy Komise z podzimu 2013 předpokládá, že schodek veřejných financí v roce 2013 dosáhne 4,8 % HDP, Polsko nepochybně překročí cíl celkového schodku ve výši 3,6 % HDP doporučený Radou. Také roční očištěné strukturální úsilí v roce 2013 (0,3 % HDP) je výrazně nižší než doporučené roční fiskální úsilí (0,8 % HDP). Analýza zdola nahoru provedená u nových diskrečních opatření a doplněná o posouzení vývoje výdajů, jež je upraveno s ohledem na přečerpané a nedočerpané výdaje, které nejsou pod kontrolou vlády, ukazuje na celkové fiskální úsilí ve výši 0,2 % HDP. To zaostává za požadovanými dodatečnými opatřeními ve výši 0,4 % HDP, která jsou základem fiskálního úsilí stanoveného v doporučení Rady, a potvrzuje, že Polsko nerealizovalo fiskální úsilí v roce 2013 tak, jak Rada doporučila.
(11)
V roce 2014 Komise očekává přebytek veřejných financí ve výši 4,6 % HDP. Tím má být cíl celkového schodku splněn pouze díky jednorázovému převodu aktiv penzijních fondů. Předpokládané roční očištěné strukturální úsilí ve výši 1,4 % HDP v roce 2014 se pohybuje nad ročním fiskálním úsilím ve výši 1,3 % HDP.
(12)
Celkově lze shrnout, že Polsko nedodrželo fiskální cíle doporučené na rok 2013, přestože cíle na rok 2014 uvedené v doporučení Rady ze dne 21. června 2013 mají být podle prognóz splněny. Podle projekce Komise na rok 2015 však nelze očekávat, že náprava nadměrného schodku v roce 2014 bude udržitelná, neboť uvedený schodek má dosáhnout 3,3 % HDP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Polsko v roce 2013 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady z 21. června 2013.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 10. prosince 2013.
NÕUKOGU OTSUS,
10. detsember 2013,
millega tehakse kindlaks, et Poola ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid
(2013/758/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 126 lõiget 8,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.
(2)
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.
(3)
Nõukogu otsustas 7. juulil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu („asutamisleping”) artikli 104 lõikega 6, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas talle soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (1) artiklile 3. Et vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil kontrollväärtuseni 3 % SKPst või alla selle, soovitati Poola ametiasutustel 2009. aastal kavakohaselt rakendada stimuleerivaid fiskaalmeetmeid; tagada, et eelarve keskmine struktuurne kohandamine oleks alates 2010. aastast vähemalt 1¼ % SKPst aastas; töötada välja üksikasjalikud meetmed, et 2012. aastaks vähendada eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse; ning käivitada reformid, millega piiratakse järgmistel aastatel jooksvate esmaste kulutuste tegemist. Nõukogu määras tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 7. jaanuari 2010.
(4)
3. veebruaril 2010 jõudis komisjon järeldusele, et komisjoni 2009. aasta sügisprognoosi andmeil on Poola nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituse kohaselt võtnud vajalikud meetmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimiseks allapoole ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtust, ja asus seisukohale, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole seepärast vaja rohkem meetmeid võtta. 2011. aasta sügisprognoosi põhjal leidis komisjon aga, et Poola ei paistnud eesmärke saavutavat, ja palus võtta täiendavaid meetmeid, mida Poola ka tegi ja millest ta teatas avalikult 10. jaanuariks 2012 avalikult teatas. 11. jaanuaril 2012 kinnitas komisjon, et Poola ametiasutused on võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi tähtaegseks ja jätkusuutlikuks korrigeerimiseks ning et Poola suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei tulnud tol ajal võtta täiendavaid meetmeid.
(5)
21. juunil 2013 jõudis nõukogu järeldusele, et Poola on võtnud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud tõsiseid majandussündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, ning esitas läbivaadatud soovitused (2). Seega vastas Poola määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimustele, mis võimaldavad pikendada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega. Nõukogu soovitas Poolal korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks. Nõukogu soovitas veel, et Poolal tuleks täita valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid - 2013. aastal 3,6 % SKPst ja 2014. aastal 3,0 % SKPst -, mis on kooskõlas komisjoni 2013. aasta ajakohastatud kevadprognoosi kohase aastase struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 2013. aastal vähemalt 0,8 % SKPst ja 2014. aastal vähemalt 1,3 % SKPst. Nõukogu soovitas, et Poola peaks kõrvalekaldumatult rakendama juba vastuvõetud meetmed ning täiendama neid uute meetmetega, mis on piisavad, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks. Nõukogu soovitas samuti, et Poola peaks kasutama kõiki ettenägematuid tulusid puudujäägi vähendamiseks. Nõukogu kehtestas tähtajaks, milleks Poolal tuli võtta tõhusad meetmed ja esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4a üksikasjalik eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia, 1. oktoobri 2013.
(6)
2. oktoobril 2013 esitas Poola aruande tõhusate meetmete kohta. Aruande aluseks olev makromajanduslik stsenaarium sarnaneb 2013. aasta lähenemisprogrammi aluseks olnud stsenaariumile. Kui aastatel 2001-2011 oli SKP keskmine reaalkasv 4 % aastas, siis 2012. aastal majandustegevus aeglustus ja kasvumäär oli 1,9 %. Tõhusate meetmete aruande aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et 2013. aastal aeglustub SKP reaalkasv veelgi, 1,5 %ni, ning kasv hoogustub alles 2014. ja 2015. aastal, kui reaalne SKP kasvab vastavalt 2,5 % ja 3,8 %. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks reaalne SKP kasvama 2013. aastal 1,3 %; 2014. aastal kiireneb kasv 2,5 %ni ja 2015. aastal 2,9 %ni. Poola ametiasutuste prognoosiga võrreldes on komisjon pessimistlikum sisenõudluse kasvu suhtes prognoosiperioodil, eelkõige eratarbimise ja erasektori investeeringute suhtes.
(7)
Poola ametiasutused prognoosivad 2013. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 4,8 % SKPst, võrreldes 3,9 %ga SKPst 2012. aastal. See on nõrgem tulemus, kui 2013. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud 3,5 % SKPst, ning selle põhjuseks on tulude märkimisväärne alalaekumine (1,2 % SKPst) ja kulude ületamine mahus 0,1 % SKPst. 2014. aastaks prognoosib Poola rahandusministeerium ülejääki 4,5 % SKPst kavandatava pensionireformi mõjul, millega eelkõige kaasneb varade ühekordne ülekandmine 8,5 % väärtuses SKPst. 2015. aastaks prognoositakse taas eelarvepuudujääki 3 % ulatuses SKPst.
(8)
2013. ja 2014. aasta puhul on komisjoni ja Poola ametiasutuste prognoosid sarnased. Ka komisjoni prognoosis oodatakse 2013. aastaks puudujääki 4,8 % SKPst. Puudujäägi suurenemine võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse baasstsenaariumis esitatud 3,9 %ga SKPst tuleneb peamiselt tulude alalaekumisest. 2014. aastaks prognoositakse kavandatava pensionireformi mõjul valitsemissektori eelarveülejääki (4,6 % SKPst). 2015. aasta puhul on komisjon Poola ametiasutustest pessimistlikum ning prognoosib valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 3,3 % SKPst. 0,3 %ne vahe tuleneb peamiselt nii väiksematest jooksvatest tuludest, kuna SKP nominaalkasvu prognoos on tagasihoidlikum, kui ka valitsemissektori suurematest vahetarbimise kuludest. Puudujäägieesmärkide saavutamist ohustavad rakendamisega seotud riskid.
(9)
Nii Poola ametiasutuste kui ka komisjoni prognoosi kohaselt jääb valitsemissektori koguvõlg kogu vaatlusalusel perioodil alla kontrollväärtuse 60 %. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb võla suhe SKPsse 55,6 %lt 2012. aastal 51 %-le 2014. aastal, mis tuleneb peamiselt pensionifondide varade ülekandmisest 8,5 % ulatuses SKPst, ning suureneb 2015. aastal 52,5 %ni.
(10)
Kuna komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi järgi peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. aastal jõudma tasemele 4,8 % SKPst, ei saavuta Poola tõenäoliselt nõukogu soovitatud valitsemissektori puudujäägieesmärki 3,6 % SKPst. 2013. aastal jääb ka aasta keskmine kohandatud struktuurne konsolideerimine (0,3 % SKPst) soovitatud aastasele konsolideerimisele (0,8 % SKPst) oluliselt alla. Uute kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete alt-üles analüüs, mida täiendab kulutuste muutuste hinnang, mida on korrigeeritud, võttes arvesse kulude üle- ja alakasutust, mis jääb valitsuse kontrolli alt välja, näitab eelarvepositsiooni üldist tugevdamist mahus 0,2 % SKPst. See tulemus ei vasta nõukogu soovituses nõutud sihi saavutamiseks vajalikele täiendavatele meetmetele mahus 0,4 % SKPst ning kinnitab, et Poola ei ole 2013. aastal eelarvepositsiooni nõukogu soovituse kohaselt parandanud.
(11)
2014. aastaks prognoosib komisjon valitsemissektori eelarveülejääki 4,6 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk saavutatakse seega üksnes tänu pensionifondide varade ühekordsele ülekandmisele. 2014. aastal ületab prognoositud aastane kohandatud struktuurne konsolideerimine (1,4 % SKPst) soovitatud aastast konsolideerimist (1,3 % SKPst).
(12)
Kokkuvõttes ei ole Poola saavutanud 2013. aastaks soovitatud eelarve-eesmärke, kuid prognooside kohaselt peaks täidetama nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituses 2014. aastaks seatud eesmärgid. Komisjoni 2015. aasta prognoosist aga nähtub, et ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2014. aastal ei ole jätkusuutlik, kuna prognoosi järgi peaks puudujääk jõudma tasemele 3,3 % SKPst,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Poola ei ole võtnud 2013. aastal tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.
Brüssel, 10. detsember 2013