NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1072/2013,
24. september 2013,
rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (uuesti sõnastatud)
(EKP/2013/34)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 63/2002 (rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2001/18)), (2) on oluliselt muudetud. Kuna teha tuleb täiendavaid muudatusi, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
(2)
Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks rahaloomeasutustelt, v.a keskpangad ja rahaturufondid, statistika tegemist kodumajapidamiste ning mittefinantsettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade kohta, mille esmane eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) kõikehõlmav, detailne ja harmoneeritud statistiline ülevaade nende asutuste poolt kohaldatavate intressimäärade tasemest ja nende muutumisest ajas. Need intressimäärad on viimane lüli ametlike intressimäärade muutumisest tuleneva rahanduspoliitika ülekandemehhanismis ja seega on nad vajalik eeltingimus eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide rahandusarengu usaldusväärsel analüüsimisel. Teave intressimäärade muutmise kohta on vajalik ka selleks, et EKPS saaks kaasa aidata krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalvega tegelevate pädevate asutuste poliitika sujuvale teostamisele seoses finantssüsteemi stabiilsusega.
(3)
Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) tingimustega annab EKP välja määrusi, kui see on vajalik EKPSi kohustuste täitmiseks, mis on määratletud EKPSi põhikirjas ja teatavatel juhtudel nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 4 korras vastu võetud sätetes.
(4)
EKPSi põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKP) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandustegevuses osalejatelt vajalikku statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt peavad RKPd võimalust mööda täitma artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.
(5)
Võib osutuda vajalikuks, vähendades ka aruandluskoormust, et RKPd koguvad EKP statistika aruandlusnõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt ulatuslikuma statistika aruandluse raames, mille RKPd on omal vastutusel loonud muudel statistikaga seotud eesmärkidel kooskõlas liidu või riigisiseste õigusnormide või väljakujunenud tavadega, kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Sellistel juhtudel tuleb andmeesitajatele läbipaistvuse huvides teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Teatavatel juhtudel võib EKP oma nõuete täitmisel tugineda statistilisele teabele, mis on kogutud muudel eesmärkidel.
(6)
Pärast määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) vastuvõtmist on täiustatud kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antavate laenude intressimäärade aruandlusvorme ning tegeliku andmeid esitava üldkogumi valikumeetodeid, mida tuleb valimi juhistes ja statistikaaruandluse nõuetes arvesse võtta.
(7)
Samuti on vajalik, et EKP saab anda analüütilist ja statistilist tuge Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule kooskõlas nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (4).
(8)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 3 on sätestatud nõue, mille kohaselt peab EKP vaadeldavas andmeid esitavas üldkogumis täpselt määratlema tegeliku andmeid esitava üldkogumi ja minimeerima aruandluskoormuse. Pidades silmas rahaloomeasutuste sektori omapära kõigis osalevates liikmesriikides, otsustavad valikumeetodi tegeliku andmeid esitava üldkogumi osas lõplikult riikide keskpangad. Eesmärk on vähendada aruandluskoormust ja tagada samas statistika kõrge kvaliteet. Artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi selliste statistika aruandlusnõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud euroala liikmesriikide tegeliku andmeid esitava üldkogumiga. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist.
(9)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 4 näeb ette, et liikmesriigid peavad korraldama oma statistika kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.
(10)
Kuigi tunnistatakse, et EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud EKP õigusaktid ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, (edaspidi “euroalavälised liikmesriigid”) kohaldatakse põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kujundada ja kohaldada riigisiseseid meetmeid, mida euroalavälised liikmesriigid peavad asjakohaseks EKP statistilise teabe kogumiseks, mis on vajalik EKP aruandlusnõuete täitmiseks, ning õigeaegselt valmistuda statistika valdkonnas euroala liikmesriigiks saamiseks.
(11)
Kohaldada tuleb määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid.
(12)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustest või otsustest tulenevaid kohustusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses:
1) „andmeesitajad” ja „resident”- määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1 määratletud tähendus;
2) „kodumajapidamised”- kodumajapidamiste sektor ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.14 ja S.15 kokku) läbivaadatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohaselt (edaspidi „ESA 2010”), mis on sätestatud määruses (EL) nr 549/2013;
3) „mittefinantsettevõtted”- ESA 2010s sätestatud mittefinantsettevõtete sektor (S.11);
4) „rahaloomeasutus”- Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1071/2013 (rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta, (EKP/2013/33)) (5) artiklis 1 sätestatud tähendus;
5) „rahaloomeasutuse intressimäärade statistika”- statistika, mis käsitleb residendist rahaloomeasutuste, v.a keskpankade ja rahaturufondide poolt euroala liikmesriikides residentideks olevate kodumajapidamiste ja mittefinantsettevõtete eurodes vääringustatud hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavaid intressimäärasid. Rahaloomeasutuse intressimäärade statistika hõlmab eurodes vääringustatud hoiuste ja laenude vastava uue tegevuse mahud ning muudetud laenude ärimahud;
6) „rahaturufondid”- Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2008/32) (6) artiklis 1 sätestatud tähendus;
7) „vaadeldav andmeid esitav üldkogum”- residentidest rahaloomeasutused, v.a keskpangad ja rahaturufondid, mis võtavad euroala liikmesriikide residentidest kodumajapidamistelt ja/või mittefinantsettevõtetelt vastu eurodes vääringustatud hoiuseid ja/või annavad neile eurodes vääringustatud laene;
8) „väike asutus”- väike rahaloomeasutus, v.a keskpank või rahaturufond, millele on antud erand kooskõlas artikliga 4.
Artikkel 2
Tegelik andmeid esitav üldkogum
1. Tegelik andmeid esitav üldkogum hõlmab RKPde poolt vaadeldava andmeid esitava üldkogumi hulgast valitud residentidest rahaloomeasutused, v.a keskpangad ja rahaturufondid. RKPd valivad tegeliku andmeid esitava üldkogumi kõikse vaatluse või valimi abil.
2. Valimi korral jagavad RKPd vaadeldava andmeid esitava üldkogumi homogeenseteks kihtideks ja valivad seejärel tegeliku andmeid esitava üldkogumi igast kihist juhuslikkuse põhimõttel või valivad igast kihist suurimad asutused.
3. Juhusliku valimi puhul peab riigi valimi miinimummaht ära hoidma 10 baaspunkti ületavat keskmist maksimumviga 90 % usaldusintervalli puhul. Kui suurimad asutused on valitud, peab riigi valimi miinimummaht andma kvaliteedimõõtme, mis on sarnane hinnangulisele vea absoluutväärtuse keskmisele.
4. RKPd kohaldavad ka tegeliku andmeid esitava üldkogumi valimi valemeid ja kriteeriume, mis on sätestatud 1. augusti 2007. aasta suunises EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (7).
5. Kõik RKPd teatavad oma residentidest andmeesitajatele nende statistikaaruandluse nõuded riigis sätestatud korras.
6. EKP nõukogul on õigus kontrollida käesoleva artikli järgimist.
Artikkel 3
Statistikaaruandluse nõuded
1. Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika korrapäraseks koostamiseks esitab tegelik andmeid esitav üldkogum kuustatistika uue tegevuse ja bilansilise jäägi kohta selle liikmesriigi keskpangale, kus andmeesitaja on resident. Nõutav statistika on sätestatud I lisas.
2. RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorra, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab kontrollida lõikes 3 nimetatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate miinimumnõuete järgimist.
3. Nõutav statistika esitatakse kooskõlas II lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja kontrollimise miinimumnõuetega.
4. RKPd esitavad riigi agregeeritud kuustatistika EKP-le vaatluskuu lõpule järgneva 19. tööpäeva lõpuks.
5. EKP võib kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõudeid kooskõlas 19. augusti 2010. aasta otsusega EKP/2010/10 statistikaaruandluse nõuete eiramise kohta (8).
Artikkel 4
Erandid
1. Kui andmeesitajad valitakse kõikse vaatlusega, võivad RKPd teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, v.a keskpangad ja rahaturufondid, aruandlussageduse osas, kui nende andmeesitajate andmed kokku riigi rahaloomeasutuste bilansi seisus ei ületa 5 % arvutatuna kooskõlas määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33). Kuuaruandluse asemel võivad väikesed asutused esitada rahaloomeasutuste intressimäärade statistika kvartaalselt.
2. RKPd kontrollivad lõike 1 tingimuste täitmist aegsasti kord aastas, et iga aasta alguses saaks vajaduse korral teha erandeid või need tühistada.
3. Väikesed asutused võivad soovi korral eranditest loobuda ja täita statistikaaruandluse nõudeid täielikult.
4. 100 % hõlmatuse tagamiseks võivad RKPd kasutada menetlust, mille puhul kantakse esitatud andmed järgmistesse puuduvatesse perioodidesse, kohaldades kohaseid statistikaprognoosi meetodeid, võttes arvesse andmete suundumust või hooajalist eripära. RKPd kontrollivad väikeste asutuste arvu kord aastas.
Artikkel 5
Statistika kontroll ja kohustuslik kogumine
RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Eelkõige kasutab RKP seda õigust juhul, kui andmeesitaja ei täida andmete edastamiseks II lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumstandardeid.
Artikkel 6
Esmakordne andmete esitamine
Käesoleva määruse alusel esitatakse esimesed andmed 2014. aasta detsembri kohta.
Artikkel 7
Kehtetuks tunnistamine
1. Määrus (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt vastavustabelile IV lisas.
Artikkel 8
Lõppsäte
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides vastavalt aluslepingutele.
Frankfurt Maini ääres, 24. september 2013.