PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2013) 9167)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2013/781/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III odstavec 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 29. května 2009 přijala Komise rozhodnutí 2009/431/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv do množství 250 kg dusíku na hektar za rok v rámci akčního programu v Anglii (Regulation 2008 č. 2349), ve Skotsku (Regulation 2008 č. 298 ve znění pozdějších předpisů) a ve Walesu (Regulation 2008 č. 3143); platnost uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. prosince 2012.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se v roce 2010 týkala 433 zemědělských podniků (425 v Anglii, 6 ve Skotsku a 2 ve Walesu), v roce 2011 počtu 404 zemědělských podniků (396 v Anglii, 7 ve Skotsku a 1 ve Walesu) a v roce 2012 počtu 390 zemědělských podniků (385 v Anglii, 4 ve Skotsku a 1 ve Walesu). Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se ve Velké Británii v letech 2009-2012 týkala přibližně 110 000 velkých dobytčích jednotek (což odpovídá 0,9 % z celkového počtu), 45 000 hektarů travních porostů (což odpovídá 0,4 % z celkového počtu) a 5 000 hektarů orné půdy (což odpovídá 0,1 % z celkové rozlohy).
(4)
Dne 20. prosince 2012 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle třetího pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené v rozhodnutí 2009/431/ES.
(5)
Spojené království vypracovalo v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS akční programy na období 2013-2016, a to prostřednictvím těchto právních předpisů: Nitrate Pollution Prevention Regulations z roku 2008 (SI 2008/2349) a pozměňujících předpisů SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619 v Anglii; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations z roku 2008 (Scottish SI 2008/298) a pozměňujících předpisů Scottish SI 2013/123 ve Skotsku; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations z roku 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) ve Walesu.
(6)
Vymezené zranitelné oblasti, na něž se vztahují akční programy podle Regulation SI 2013/2619 pro Anglii, Scottish SI 2002 č. 276 a SI 2002 č. 546 pro Skotsko a Regulation SI 2013/2506 (W. 245) pro Wales, zaujímají 58 % celkové rozlohy Anglie, 14 % celkové rozlohy Skotska a 2,3 % celkové rozlohy Walesu.
(7)
Z předaných údajů o jakosti vody vyplývá, že 85 % útvarů podzemních vod v Anglii má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l, přičemž v 60 % případů je koncentrace nižší než 25 mg/l. Ve Walesu má 95 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 87 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku má přes 87 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 62 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. U povrchových vod v Anglii má 59 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l a 8 % má koncentraci vyšší než 50 mg/l. Ve Skotsku a Walesu má více než 95 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku nemá žádné monitorovací místo průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a ve Walesu má 1 % monitorovacích míst koncentraci vyšší než 50 mg/l.
(8)
Komise je po přezkoumání žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2009/431/ES toho názoru, že množství statkových hnojiv navrhované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska - 250 kg dusíku na hektar za rok - neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(9)
Z dokumentace předložené Spojeným královstvím vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv v zemědělských podnicích s pastvinami je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(10)
Platnost rozhodnutí 2009/431/ES skončí dne 31. prosince 2012. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat odchylky, je vhodné, aby se doba platnosti rozhodnutí 2009/431/ES prodloužila.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu dopisem ze dne 20. prosince 2012 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce odst. 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a odst. 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
a)
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
b)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
c)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
d)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 7.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny, zohledňuje i zásobování z půdy a nesmí překročit maximální normu pro použití dusíku na zemědělský podnik, která je stanovena v akčním programu pro dusičnany.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s trávou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství vyprodukovaného dusíku i fosforu ve statkových hnojivech v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na dusík a fosfor u jednotlivých pozemků;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travní porosty na písčitých půdách se budou orat na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z rozboru živin uvedeného v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 8
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 9
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 7 odst. 1;
b)
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na kvalitu vody, podle čl. 7 odst. 2;
c)
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 7 odst. 2;
d)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 7 odst. 3;
e)
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 7 odst. 4;
f)
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 7 odst. 4;
g)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu uvedených, podle čl. 8 odst. 1 a 2.
Článek 10
Použití
Toto rozhodnutí se použije ve spojení s předpisy, které vymezují zranitelné oblasti v Anglii (SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2002 č. 276 a Scottish SI 2002 č. 546) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)), a ve spojení s předpisy, jimiž se provádí akční program v Anglii (SI 2008/2349 a pozměňující předpisy SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2008/298 a pozměňující předpisy Scottish SI 2013/123) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)).
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2016.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
18. detsember 2013,
millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9167 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(2013/781/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.
(2)
Komisjon võttis 29. mail 2009. aastal vastu otsuse 2009/431/EÜ, millega lubatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotletud, Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (2) ning millega lubatakse teatavatel tingimustel Inglismaa tegevusprogrammi (määrus 2008 nr 2349), Šotimaa tegevusprogrammi (muudetud määrus 2008 nr 298) ja Walesi tegevusprogrammi (määrus 2008 nr 3143) raames laotada aastas ühe hektari kohta kuni 250 kg lämmastikku sisaldavat loomasõnnikut. Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012.
(3)
Otsusega 2009/431/EÜ kehtestatud erand hõlmas 2010. aastal 433 põllumajandusettevõtet (425 Inglismaal, 6 Šotimaal ja 2 Walesis), 2011. aastal 404 põllumajandusettevõtet (396 Inglismaal, 7 Šotimaal ja 1 Walesis) ning 2012. aastal 390 põllumajandusettevõtet (385 Inglismaal, 4 Šotimaal ja 1 Walesis). Otsusega 2009/431/EÜ aastateks 2009-2012 kehtestatud erand hõlmab Suurbritannias ligikaudu 110 000 loomühikut (0,9 % kogunäitajast), 45 000 ha rohumaad (0,4 % kogu rohumaast) ning 5 000 ha põllumaad (0,1 % kogu põllumaast).
(4)
Ühendkuningriik esitas 20. detsembril 2012 komisjonile taotluse pikendada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohase erandi kehtivust samadel tingimustel, nagu on sätestatud otsuses 2009/431/EÜ.
(5)
Ühendkuningriik on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 kehtestanud aastateks 2013-2016 tegevusprogrammid, mis põhinevad järgmistel õigusaktidel: Nitrate Pollution Prevention Regulations 2008 (SI 2008/2349) ning muutmisaktid SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619 Inglismaal; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations 2008 (Scottish SI 2008/298) ning muutmisaktid Scottish SI 2013/123 Šotimaal; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) Walesis.
(6)
Määratud tundlikud alad, mille suhtes kohaldatakse tegevusprogramme vastavalt määrusele SI 2013/2619 Inglismaa puhul, määrustele Scottish SI 2002 nr 276 ja Scottish SI 2002 nr 546 Šotimaa puhul ning määrusele SI 2013/2506 (W. 245) Walesi puhul, hõlmavad 58 % Inglismaa, 14 % Šotimaa ja 2,3 % Walesi kogupindalast.
(7)
Vee kohta esitatud kvaliteediandmete kohaselt on 85 % Inglismaa põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 60 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Walesis on 95 % põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 87 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Šotimaal on 87 % põhjaveekogumitest põhjavee keskmise nitraadisisaldusega alla 50 mg/l ja 62 % keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Inglismaal on 59 % seirekohtadest pinnavee keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l ja 8 % keskmise nitraadisisaldusega üle 50 mg/l. Šotimaal ja Walesis on enam kui 95 % seirekohtadest keskmise nitraadisisaldusega alla 25 mg/l. Šotimaal ei ületa üheski seirekohas keskmine nitraadisisaldus 50 mg/l ning Walesis on 1 % seirekohtadest keskmise nitraadisisaldusega üle 50 mg/l.
(8)
Komisjon on pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse läbivaatamist ning otsuses 2009/431/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kavandatav sõnnikukogus (250 kg lämmastikku hektari kohta aastas) ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid rangeid tingimusi.
(9)
Ühendkuningriigi esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatav kogus 250 kg rohusööjate kariloomade sõnnikust saadud lämmastikku aastas hektari kohta rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu sademete suur netohulk, pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega rohumaa suur saagikus.
(10)
Otsuse 2009/431/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012. Selleks et tagada erandi jätkuv kohaldamine asjaomaste põllumajandustootjate suhtes, on asjakohane pikendada otsuse 2009/431/EÜ kehtivust.
(11)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ühendkuningriigi 20. detsembri 2012. aasta kirjas taotletud Inglismaad, Šotimaad ja Walesi käsitlev erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmise korral.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „rohumaapõhised põllumajandusettevõtted”- ettevõtted, kus 80 % või rohkem põllumajandusmaast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa;
b) „rohusööjad kariloomad”- veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, hirved, kitsed ja hobused;
c) „rohumaa”- ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);
d) „maatükk”- põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm.
Artikkel 3
Reguleerimisala
Käesolevat otsust kohaldatakse iga üksikjuhtumi suhtes eraldi, kui artiklites 4, 5 ja 6 rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete kohta esitatud tingimused on täidetud.
Artikkel 4
Aastane luba ja kohustused
1. Käesoleva otsuse kohast erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele asutustele igal aastal sellekohase taotluse.
2. Koos lõikes 1 osutatud aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.
Artikkel 5
Sõnniku ja muude väetiste laotamine
1. Rohusööjate kariloomade sõnniku kogus, mida igal aastal rohumaapõhistes põllumajandusettevõtetes maale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt sinna tekitatud sõnnik, ei ületa sõnnikukogust, mis sisaldab 250 kg lämmastikku hektari kohta, kui lõigetes 2-7 esitatud tingimused on täidetud.
2. Lämmastiku üldkogused ei ületa asjaomase põllukultuuri eeldatavat toitainevajadust, ega nitraate käsitlevas tegevuskavas põllumajandusettevõtte jaoks sätestatud suurimaid kasutuskoguseid ning nende puhul võetakse arvesse mullast saadavat lämmastikku.
3. Iga põllumajandusettevõte koostab väetamiskava, milles on kirjeldatud põllumajandusmaa külvikord ja sõnniku ning muude väetiste kavandatud kasutamine. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval enne iga kalendriaasta 1. märtsi. Väetamiskava sisaldab vähemalt järgmist:
a)
põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud rohumaapind ning nende maatükkide pind, kus kasvatatakse muid põllukultuure, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht;
b)
kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;
c)
põllumajandusettevõttes toodetud lämmastikku sisaldava sõnniku ja fosforit sisaldava sõnniku arvestus;
d)
põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;
e)
põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;
f)
lämmastiku ja fosforiga seotud mullaanalüüsid;
g)
kasutatava väetise tüüp;
h)
arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;
i)
arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil.
Selleks et tagada vastavus kava ja põllumajandustava vahel, vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustavas.
4. Iga põllumajandustootja peab väetamisarvestust, mis hõlmab ka lämmastiku- ja fosforiheite haldamisega seotud teavet. See edastatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta.
5. Iga erandit kohaldav rohumaapõhine põllumajandusettevõte on nõus artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.
6. Iga erandit kohaldav põllumajandustootja teeb korrapäraselt mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüse, et tagada väetiste täpne kasutamine.
Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikordade ja mulla omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.
Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.
Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes on kättesaadavad mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused.
7. Loomasõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.
Artikkel 6
Maaharimine
1. Põllumajandusettevõtetes sõnniku laotamiseks olemasolevast alast on 80 % või rohkem rohumaa.
2. Üksikerandit kohaldavad põllumajandustootjad võtavad järgmised meetmed:
a)
liivase mullaga ajutine rohumaa küntakse kevadel;
b)
sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel mullatüüpidel suure lämmastikunõudlusega põllukultuur;
c)
külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi.
3. Lõike 2 punkt c ei kehti aga ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %, ega muude heintaimede allakülviga liblikõieliste taimede suhtes.
Artikkel 7
Seire
1. Pädev asutus tagab, et koostatakse kaardid, millel on esitatud rohumaapõhiste põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning üksikerandite alla kuuluva põllumajandusmaa osakaal igas piirkonnas, ning kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil. Kõnealuseid kaarte ajakohastatakse igal aastal.
2. Mulla ning pinna- ja põhjavee seiret tehakse andmete saamiseks lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta mullavees, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis ning nitraadisisalduse kohta põhja- ja pinnavees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes. Seire toimub põllumajandusettevõtte tasandil ning põllumajanduslikel valgaladel. Seirealad hõlmavad peamisi mullatüüpe, väetamismeetodeid ja põllukultuure.
3. Kõige ohualtimate veekogude läheduses asuvate põllumajanduslike valgalade puhul tehakse tugevdatud veekontrolli.
4. Üksikut erandit kohaldavad põllumajandusettevõtted korraldavad uuringud maade kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta. Kogutud teavet, artikli 5 lõikes 6 osutatud toiteelementide analüüsi ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud andmeid kasutatakse selleks, et arvutada nitraatide leostumise ulatus ja fosforikadu erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes.
Artikkel 8
Kontrollimine
1. Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrolli käigus selgub, et artiklites 5 ja 6 ja sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.
2. Põldtunnustamise programmi koostamisel võetakse aluseks riskianalüüs, eelnevate aastate kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldised pistelised kontrollid. Põldtunnustamine hõlmab vähemalt 5 % üksikerandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest, et kontrollida käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimuste täitmist. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat. Sel juhul loetakse järgneva aasta eranditaotlus tagasilükatuks.
3. Pädevatele ametiasutustele tagatakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida vastavust käesoleva otsuse alusel tehtud erandile.
Artikkel 9
Aruandlus
Pädevad asutused esitavad iga aasta juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:
a)
käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas piirkonnas, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil;
b)
artikli 7 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;
c)
artikli 7 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust mullavees ning mineraallämmastiku sisaldust mullaprofiilis nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes;
d)
kokkuvõte artikli 7 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrollil saadud andmetest ja vastav hinnang;
e)
artikli 7 lõikes 4 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid;
f)
artikli 7 lõikes 4 osutatud, mudelipõhise nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikao arvestuse tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes;
g)
hinnang artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja põldtunnustamisel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta.
Artikkel 10
Kohaldamine
Käesolevat otsust kohaldatakse seoses tundlike alade määramist käsitlevate määrustega Inglismaal (SI 2013/2619), Šotimaal (Scottish SI 2002 nr 276 ja Scottish SI 2002 nr 546) ja Walesis (SI 2013/2506 (W. 245)) ning seoses tegevusprogrammi rakendusmäärustega Inglismaal (SI 2008/2349 ning muutmisaktid SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 ja SI 2013/2619), Šotimaal (Scottish SI 2008/298 ning muutmisaktid Scottish SI 2013/123) ja Walesis (SI 2013/2506 (W. 245)).
Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2016.
Artikkel 11
Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.
Brüssel, 18. detsember 2013