NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 149/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 4, čl. 8 odst. 5, čl. 10 odst. 4 a čl. 11 odst. 14 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je třeba stanovit rámec zahrnující pravidla týkající se povinnosti clearingu, jejího uplatňování, možného osvobození a technik zmírňování rizika, které mají být stanoveny, nelze-li provést clearing s ústřední protistranou. Za účelem zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a účinného přístupu pro zúčastněné strany a zejména pro subjekty, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit většinu regulačních technických norem požadovaných podle hlavy II nařízení (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(2)
S ohledem na globální povahu trhu s OTC deriváty by toto nařízení mělo vzít v úvahu relevantní mezinárodně dohodnuté pokyny a doporučení pro reformy trhu s OTC deriváty a povinný clearing, jakož i související pravidla vypracovaná v jiných jurisdikcích. Konkrétně rámec pro určení povinnosti clearingu zohledňuje požadavky na povinný clearing zveřejněné Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry. V maximální možné míře tak bude podpořeno sbližování s přístupem jiných jurisdikcí.
(3)
Za účelem jasné identifikace omezeného počtu konceptů pocházejících z nařízení (EU) č. 648/2012, jakož i specifikace technických pojmů nezbytných k vypracování této technické normy, by mělo být definováno několik pojmů.
(4)
Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo ústřední protistranu, člena clearingového systému, klienta nebo nepřímého klienta vystavit dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímého klienta by měla být poskytnuta odpovídající ochrana. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Strany ujednání o nepřímém clearingu by proto měly podléhat specifickým povinnostem. Tato ujednání přesahují smluvní vztah mezi nepřímými klienty a klienty člena clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu.
(5)
Nařízení (EU) č. 648/2012 požaduje, aby ústřední protistrana byla systémem určeným podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (3). To znamená, že by se členové clearingového systému ústředních protistran měli kvalifikovat jako účastníci podle uvedené směrnice. Pro zajištění ochrany nepřímým klientům, která bude rovnocenná ochraně klientů podle nařízení (EU) č. 648/2012, je proto nutné zajistit, aby klienti poskytující služby nepřímého clearingu byli úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo rovnocennými úvěrovými institucemi nebo investičními podniky třetí země.
(6)
Měla by být vytvořena ujednání o nepřímém clearingu s cílem zajistit, aby nepřímí klienti mohli v případě selhání získat rovnocennou úroveň ochrany jako přímí klienti. V případě selhání člena clearingového systému, který zajišťuje ujednání o nepřímém clearingu, by nepřímí klienti měli být na základě požadavků na přenositelnost stanovených v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012 zahrnuti do převodu klientských pozic na alternativního člena clearingového systému. V rámci ujednání o nepřímém clearingu by měly rovněž existovat odpovídající záruky proti selhání klienta a tato ujednání by měla podporovat převod pozic nepřímých klientů na alternativního poskytovatele clearingových služeb.
(7)
Jelikož mohou ujednání o nepřímém clearingu způsobovat určitá rizika, měly by všechny strany nepřímého ujednání o clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, běžně identifikovat, sledovat a řídit veškerá podstatná rizika vyplývající z ujednání. V této souvislosti je obzvláště důležité vhodné sdílení informací mezi klienty, kteří poskytují služby nepřímého clearingu, a členy clearingového systému, kteří uvedené služby zajišťují. Členové clearingového systému by měli informace poskytované klienty využívat výhradně pro účely řízení rizik a měli by předcházet zneužívání obchodně citlivých informací, a to včetně využití účinných bariér mezi různými divizemi finanční instituce, aby se zamezilo střetům zájmů.
(8)
Příslušný orgán, který ústřední protistraně povolí provádět clearing určité kategorie OTC derivátů, je povinen informovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy. Toto oznámení by mělo zahrnovat podrobné informace nezbytné k tomu, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy provedl svůj postup posouzení, včetně informací o likviditě a objemu příslušné kategorie OTC derivátů. Přestože tok informací směřuje od příslušného orgánu k Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, měla by nejprve ústřední protistrana, která požádala o povolení, poskytnout požadované informace příslušným orgánům, které je následně mohou doplnit.
(9)
Přestože zejména u nových produktů nemusí být vždy k dispozici všechny informace, které mají být obsaženy v oznámení příslušného orgánu pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy pro účely povinnosti clearingu, měly by být poskytnuty dostupné odhady, včetně jasného uvedení použitých předpokladů. Oznámení by mělo rovněž obsahovat informace týkající se protistran, jako je druh a počet protistran, kroky nutné k zahájení clearingu s ústřední protistranou, jejich právní a provozní kapacita nebo jejich rámec pro řízení rizik, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl posoudit schopnost aktivních protistran splnit povinnost clearingu bez narušení trhu.
(10)
Oznámení příslušného orgánu pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by mělo obsahovat informace o míře standardizace, likvidity a cenové dostupnosti, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl posoudit, zda by měla určitá kategorie OTC derivátů podléhat povinnosti clearingu. Kritéria týkající se standardizace smluvních podmínek a provozních procesů příslušné kategorie OTC derivátů jsou ukazatelem standardizace ekonomických podmínek určité kategorie OTC derivátů, jelikož smluvní podmínky a provozní procesy mohou být standardizovány, pouze pokud jsou standardizovány tyto ekonomické podmínky. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posuzuje kritéria týkající se likvidity a cenové dostupnosti podle jiných východisek, než jaká používá příslušný orgán při povolování ústřední protistrany. Likvidita je v této souvislosti posuzována z širší perspektivy a odlišuje se od likvidity poté, co by se uplatnila povinnost clearingu. Zvláště skutečnost, že je smlouva dostatečně likvidní, aby její clearing mohla provádět jedna ústřední protistrana, nutně neznamená, že by měla podléhat povinnosti clearingu. Posouzení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy by nemělo opakovat nebo zdvojovat přezkum, který již provedl příslušný orgán.
(11)
Informace, které má příslušný orgán poskytnout pro účely povinnosti clearingu, by měly Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy umožnit posouzení dostupnosti cenových informací. V této souvislosti přístup ústřední protistrany k cenovým informacím v určitém okamžiku neznamená, že účastníci trhu budou mít přístup k cenovým informacím v budoucnosti. V důsledku toho skutečnost, že ústřední protistrana má přístup k nezbytným cenovým informacím pro řízení rizik plynoucích z clearingu derivátových smluv v rámci určité kategorie OTC derivátů, automaticky neznamená, že by tato kategorie OTC derivátů měla podléhat povinnosti clearingu.
(12)
Míra podrobností dostupných v rejstříku kategorií OTC derivátových smluv podléhajících povinnosti clearingu závisí na relevanci těchto údajů pro identifikaci každé kategorie OTC derivátových smluv. Míra podrobností v rejstříku se proto pro různé kategorie OTC derivátových smluv může lišit.
(13)
Umožnění přístupu více ústředních protistran k obchodnímu systému by mohlo rozšířit přístup účastníků k tomuto systému, a zvýšit tak celkovou likviditu. Za takových okolností je nicméně nezbytné specifikovat pojem roztříštění likvidity v rámci obchodního systému v případě, kdy může ohrozit hladké a řádné fungování trhů pro kategorii finančních nástrojů, pro které je podána žádost.
(14)
Posouzení obchodního systému, k němuž ústřední protistrana požádala o přístup, i samotné ústřední protistrany ze strany příslušného orgánu by mělo vycházet z dostupných mechanismů bránících roztříštění likvidity v rámci obchodního systému.
(15)
Aby se předešlo roztříštění likvidity, měli by být všichni účastníci v obchodním systému schopni provést clearing všech obchodů, které vzájemně provedou. Nebylo by však přiměřené požadovat, aby se všichni členové clearingového systému stávající ústřední protistrany stali rovněž členy clearingového systému jakékoli nové ústřední protistrany obsluhující tento obchodní systém. Pokud existují subjekty, které jsou členy clearingového systému obou ústředních protistran, mohou zajišťovat převod a clearing obchodů prováděných účastníky trhu, jimž poskytují služby uvedené dvě ústřední protistrany zvlášť, aby se tak omezilo riziko roztříštění likvidity. Je nicméně důležité, aby žádost ústřední protistrany o přístup k obchodnímu systému nezpůsobovala roztříštění likvidity způsobem, který by zvyšoval rizika, kterým je stávající ústřední protistrana vystavena.
(16)
V souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 by žádost ústřední protistrany o přístup k obchodnímu systému neměla vyžadovat interoperabilitu, a toto nařízení by proto nemělo předepisovat interoperabilitu jako jediný způsob řešení roztříštění likvidity. Toto nařízení by však ústředním protistranám nemělo bránit v dobrovolném uzavření takového ujednání, pokud jsou splněny nutné podmínky k jeho vytvoření.
(17)
Za účelem stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním, mohou nefinanční smluvní strany použít jedno z kritérií stanovených v tomto nařízení, včetně účetní definice vycházející z pravidel Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS). Protistrany mohou účetní definici použít i v případě, že nepoužívají předpisy IFRS. U nefinančních smluvních stran, které mohou používat místní účetní předpisy, se očekává, že většina smluv, které by podle takových místních účetních pravidel byly klasifikovány jako zajišťovací, by spadala do obecné definice smluv snižujících rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním podle tohoto nařízení.
(18)
Za určitých okolností nemusí být možné zajistit se proti riziku použitím přímo související derivátové smlouvy, tj. smlouvy s totožným podkladovým nástrojem a datem vypořádání, jako riziko, jež je předmětem krytí. V takovém případě může nefinanční smluvní strana ke krytí své expozice využít zástupné zajištění prostřednictvím úzce korelovaného nástroje, například nástroje s odlišným, ale velmi blízkým podkladovým nástrojem z hlediska ekonomického chování. Kromě toho určité skupiny nefinančních smluvních stran, které uzavírají OTC derivátové smlouvy prostřednictvím jediného subjektu, aby se zajistily proti celkovým rizikům skupiny, mohou použít makro zajištění nebo portfoliové zajištění. Tyto OTC derivátové smlouvy poskytující makro zajištění, portfoliové zajištění nebo zástupné zajištění mohou pro účely tohoto nařízení představovat zajištění a měly by být posuzovány podle kritérií pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy objektivně snižují rizika.
(19)
Riziko se může v průběhu času vyvíjet a aby bylo možné se vývoji rizika přizpůsobit, může být nutné OTC derivátové smlouvy původně provedené s cílem snížit riziko související s obchodní činností nebo korporátním financováním kompenzovat použitím dalších OTC derivátových smluv. V důsledku toho lze zajištění rizika dosáhnout prostřednictvím kombinace OTC derivátových smluv, včetně započtení OTC derivátových smluv, které zajišťují konečné uzavření těch OTC derivátových smluv, které ztratily souvislost s obchodní činností nebo korporátním financováním.
(20)
Rozsah rizik přímo souvisejících s obchodní činností a korporátním financováním je velmi široký a liší se podle různých hospodářských odvětví. Rizika související s obchodní činností jsou obvykle spojena se vstupy do produkční funkce společnosti nebo s produkty a službami, které prodává nebo poskytuje. Korporátní financování se obvykle týká řízení krátkodobého a dlouhodobého financování subjektu včetně jeho dluhu, a způsobů, jak investuje finanční prostředky, které vytváří nebo které má v držení, včetně řízení hotovosti. Korporátní financování a obchodní činnost mohou být ovlivněny stejnými zdroji rizik, například měnovým rizikem, rizikem plynoucím z cen komodit, inflačním nebo úvěrovým rizikem. Vzhledem k tomu, že se OTC derivátové smlouvy uzavírají k zajištění konkrétního rizika, měla by být při analýze rizik přímo souvisejících s obchodní činností nebo korporátním financováním uvedená rizika definována jednotným způsobem, který by zahrnoval oba typy činností. Oddělení těchto dvou kategorií by navíc mohlo mít nezamýšlené důsledky, protože by v závislosti na odvětví, v němž nefinanční smluvní strany působí, bylo konkrétní riziko zajištěno buď v rámci korporátního financování, nebo obchodní činnosti.
(21)
S ohledem na systémový význam souvisejících rizik by měly být stanoveny clearingové prahy; je nicméně nutné vzít v úvahu, že OTC deriváty, které snižují rizika, jsou z výpočtu clearingových prahů vyloučeny a že clearingové prahy umožňují výjimku ze zásady clearingové povinnosti pro ty OTC derivátové smlouvy, u nichž lze mít za to, že nebyly uzavřeny pro účely zajištění. Konkrétněji řečeno by hodnota clearingového prahu měla být pravidelně přezkoumávána a měla by být stanovena podle kategorie OTC derivátových smluv. Kategorie OTC derivátů stanovené pro účely clearingových prahů se mohou lišit od kategorií OTC derivátů pro účely povinnosti clearingu. Při stanovení hodnoty clearingových prahů by měla být věnována patřičná pozornost potřebě definovat jediný ukazatel zachycující systémový význam součtu čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů. Clearingové prahy používané nefinančními smluvními stranami by dále měly být snadno použitelné.
(22)
Hodnota clearingových prahů by měla být určena s ohledem na systémový význam součtu čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012. Je však třeba vzít v úvahu, že tyto čisté pozice a expozice jsou odlišné od čisté expozice v rámci protistran a v rámci kategorie aktiv. Kromě toho by podle nařízení (EU) č. 648/2012 tyto čisté pozice měly být sečteny za účelem určení údajů, které mají být zohledněny pro stanovení clearingových prahů. Při stanovení clearingových prahů by měl být vzat v úvahu celkový hrubý součet těchto čistých pozic. Referenční hodnotou pro stanovení clearingových prahů by měla být hrubá nominální hodnota vzniklá uvedeným součtem.
(23)
Struktura činnosti OTC derivátů nefinančních smluvních stran navíc obvykle vede k nízké míře nettingu, protože se OTC derivátové smlouvy uzavírají ve stejném směru. V důsledku toho by se rozdíl mezi součtem čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů velmi blížil hrubé hodnotě smluv. Z tohoto důvodu a pro dosažení cíle jednoduchosti by jako platný zástupce hodnoty, kterou je třeba vzít v úvahu při stanovení clearingového prahu, měla být použita hrubá hodnota OTC derivátových smluv.
(24)
Vzhledem k tomu, že nefinanční smluvní strany, které nepřekračují clearingový práh, nemají povinnost oceňovat své OTC derivátové smlouvy podle tržní hodnoty, nebylo by přiměřené využívat tuto metodu k určení clearingových prahů, neboť by pro nefinanční smluvní strany znamenala výraznou zátěž, která by nebyla přiměřená řešenému riziku. Oproti tomu použitím jmenovité hodnoty OTC derivátových smluv by byl umožněn jednoduchý přístup, který pro nefinanční smluvní strany není vystaven vnějším událostem.
(25)
Překročení jedné z hodnot stanovených pro určitou kategorii OTC derivátů by mělo znamenat překročení clearingového prahu pro všechny kategorie vzhledem k tomu, že OTC derivátové smlouvy, které snižují rizika, jsou z výpočtu clearingového prahu vyloučeny, důsledky překročení clearingového prahu nesouvisejí jen s povinností clearingu, ale vztahují se i na techniky zmírňování rizika, a přístup v souvislosti s příslušnými povinnostmi platnými podle nařízení (EU) č. 648/2012 pro nefinanční smluvní strany by měl být vzhledem k nekomplikované povaze většiny z nich jednoduchý.
(26)
U těch OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí clearing, by se měly používat techniky zmírňování rizika, jako je včasné potvrzení. Potvrzení OTC derivátových smluv se může týkat jedné nebo více rámcových smluv, rámcových potvrzovacích smluv nebo jiných standardních obchodních podmínek. Může mít podobu elektronicky provedené smlouvy nebo dokumentu podepsaného oběma protistranami.
(27)
Je nezbytné, aby protistrany potvrdily podmínky svých obchodů co nejdříve po provedení obchodu, zejména pokud je obchod prováděn nebo zpracován elektronicky, aby bylo zajištěno vzájemné porozumění a právní jistota podmínek obchodu. Zejména v případě protistran, které uzavírají nestandardní či složité OTC derivátové smlouvy, může být nutné, aby zavedly nástroje, jež jim umožní splnit požadavek, aby své OTC derivátové smlouvy včas potvrdily. Včasné potvrzení by rovněž předpokládalo, že se v této oblasti vytvoří příslušné tržní postupy.
(28)
Za účelem dalšího zmírnění rizik umožňuje sesouhlasení portfolií každé protistraně provést komplexní přezkum portfolia obchodů, jak jej vidí její protistrana, a okamžitě identifikovat jakákoli nedorozumění ohledně klíčových podmínek obchodu. Mezi tyto podmínky by mělo patřit ocenění každého obchodu a mohou mezi ně rovněž patřit ostatní relevantní údaje, jako je datum účinnosti, plánované datum splatnosti, jakákoli data plateb či vypořádání, jmenovitá hodnota smlouvy a měna obchodu, podkladový nástroj, pozice protistran, konvence obchodního dne a jakékoli příslušné pevné nebo pohyblivé úrokové sazby OTC derivátové smlouvy.
(29)
S ohledem na různé rizikové profily a v zájmu toho, aby sesouhlasení portfolií představovalo přiměřenou techniku zmírňování rizik, by se četnost sesouhlasení a velikost zvažovaného portfolia měly lišit v závislosti na povaze protistran. Náročnější požadavky by se měly vztahovat na finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které překročí clearingový práh, zatímco na nefinanční smluvní stranu, která clearingový práh nepřekročí, by se měla uplatnit nižší četnost sesouhlasení, a to bez ohledu na kategorii její protistrany, která by na uvedenou část svého portfolia mohla rovněž uplatnit toto méně časté sesouhlasení.
(30)
Komprese portfolií může být také účinným nástrojem pro účely zmírňování rizika v závislosti na okolnostech, jako je velikost portfolia s určitou protistranou, splatnost, účel a míra standardizace OTC derivátových smluv. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které mají portfolio OTC derivátových smluv, u nichž ústřední protistrana neprovedla clearing, nad úrovní stanovenou v tomto nařízení, by měly mít zavedené postupy pro analýzu možnosti využít kompresi portfolií, která by jim umožnila snížit jejich úvěrové riziko protistrany.
(31)
Cílem řešení sporů je zmírnění rizik plynoucích ze smluv, u nichž není clearing prováděn centrálně. Při uzavírání vzájemných obchodů s OTC deriváty by protistrany měly mít dohodnutý rámec pro řešení jakéhokoli souvisejícího sporu, k němuž může dojít. Tento rámec by měl odkazovat na mechanismy řešení sporů, jako je rozhodčí řízení vedené třetí stranou nebo mechanismus poptávání trhu. Jeho cílem je zamezit tomu, aby nevyřešené spory eskalovaly a vystavily protistrany dalším rizikům. Spory by měly být identifikovány, řízeny a odpovídajícím způsobem oznámeny.
(32)
Pro účely určení tržních podmínek, které brání oceňování podle tržní hodnoty, je nezbytné specifikovat neaktivní trh. Trh může být neaktivní z několika důvodů, včetně případů, kdy se neuskutečňují pravidelné obchody za obvyklých tržních podmínek, přičemž obvyklé tržní podmínky by měly mít stejný význam jako pro účely účetnictví.
(33)
Toto nařízení se vztahuje na finanční smluvní strany a na nefinanční smluvní strany, které překročí clearingový práh, a zohledňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (4), která rovněž stanoví požadavky, které musí být splněny pro oceňování podle modelu.
(34)
Struktura modelu použitého pro oceňování podle modelu může být navržena interně nebo externě, avšak v zájmu zajištění řádné odpovědnosti je za schválení modelu odpovědná správní rada nebo její pověřený výbor.
(35)
Pokud mohou protistrany uplatnit osvobození v rámci skupiny poté, co podají oznámení příslušným orgánům, avšak aniž by čekaly na konec lhůty pro vyjádření případných námitek těmito příslušnými orgány, je důležité zajistit, aby příslušné orgány včas získaly vhodné a dostatečné informace, aby mohly posoudit, zda mají vůči osvobození vznést námitku.
(36)
Předpokládanou velikost, objemy a četnost vnitroskupinových OTC derivátových smluv lze určit na základě minulých vnitroskupinových obchodů protistran, jakož i předpokládaného modelu a činnosti očekávané v budoucnosti.
(37)
Pokud protistrany uplatní osvobození v rámci skupiny, měly by zveřejnit informace v zájmu zajištění transparentnosti vůči účastníkům trhu a potenciálním věřitelům. Z hlediska posuzování rizik je to obzvláště důležité pro potenciální věřitele protistran. Cílem tohoto zveřejnění je zabránit nesprávnému dojmu, že u OTC derivátových smluv probíhá centrální clearing nebo že se jich týkají techniky zmírňování rizika, zatímco tomu tak není.
(38)
Časový rámec pro dosažení včasného potvrzení vyžaduje adaptační úsilí, včetně změn tržních postupů a zdokonalení systémů informačních technologií. Vzhledem k tomu, že tempo přizpůsobení s cílem dosáhnout souladu se může lišit podle kategorie protistran a podle kategorie aktiv OTC derivátů, umožnilo by stanovení postupných lhůt pro uplatňování, které tyto rozdíly zohlední, posílení časového rámce pro potvrzení pro ty protistrany a produkty, které mohou být připraveny rychleji.
(39)
Standardy stanovené pro sesouhlasení portfolií, kompresi portfolií nebo pro řešení sporů by od protistran vyžadovaly, aby zavedly postupy, strategie a procesy a aby změnily dokumentaci, což by vyžadovalo čas. Vstup příslušných požadavků v platnost by měl být odložen, aby se protistranám poskytl čas provést nezbytné kroky pro dosažení souladu.
(40)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(41)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (5) uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„nepřímým klientem“ se rozumí klient klienta člena clearingového systému;
b)
„ujednáním o nepřímém clearingu“ se rozumí soubor smluvních vztahů mezi ústřední protistranou, členem clearingového systému, klientem člena clearingového systému a nepřímým klientem, který klientovi člena clearingového systému umožňuje poskytovat nepřímému klientovi clearingové služby;
c)
„potvrzením“ se rozumí dokumentace souhlasu protistran se všemi podmínkami OTC derivátové smlouvy.
KAPITOLA II
UJEDNÁNÍ O NEPŘÍMÉM CLEARINGU
(čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 2
Struktura ujednání o nepřímém clearingu
1. Je-li člen clearingového systému připraven zajišťovat nepřímý clearing, smí jakýkoli klient tohoto člena clearingového systému poskytovat služby nepřímého clearingu jednomu nebo více svých vlastních klientů, pokud je klient člena clearingového systému povolenou úvěrovou institucí, investičním podnikem nebo rovnocennou úvěrovou institucí nebo investičním podnikem třetí země.
2. Klient člena clearingového systému a nepřímý klient mezi sebou dohodnou smluvní podmínky ujednání o nepřímém clearingu poté, co s členem clearingového systému konzultují aspekty, které mohou mít dopad na operace člena clearingového systému. Tyto podmínky zahrnují smluvní požadavky na klienta, aby dodržel veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému. Tyto požadavky se vztahují pouze na obchody, k nimž dochází v rámci ujednání o nepřímém clearingu, jehož působnost musí být jasně zdokumentována ve schválených smlouvách.
Článek 3
Povinnosti ústředních protistran
1. Na ujednání o nepřímém clearingu se nevztahují ty obchodní postupy ústřední protistrany, které brání jejich uzavření za přiměřených obchodních podmínek. Na žádost člena clearingového systému vede ústřední protistrana oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech, které ústřední protistrana vede, aktiva a pozice klienta od aktiv a pozic držených na účet nepřímých klientů klienta.
2. Ústřední protistrana identifikuje, sleduje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z ujednání o nepřímém clearingu, která by mohla mít vliv na odolnost ústřední protistrany.
Článek 4
Povinnosti členů clearingového systému
1. Člen clearingového systému, který nabízí zajišťování služeb nepřímého clearingu, tak činí za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčena důvěrnost smluvních ujednání s jednotlivými klienty člena clearingového systému, zveřejní tento člen obecné podmínky, za nichž je připraven zajišťovat služby nepřímého clearingu. Tyto podmínky mohou zahrnovat minimální provozní požadavky na klienty, kteří poskytují služby nepřímého clearingu.
2. Při zajišťování ujednání o nepřímém clearingu musí člen clearingového systému podle volby klienta realizovat kterýkoli z následujících způsobů oddělení:
a)
vést oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech se členem clearingového systému aktiva a pozice klienta od aktiv a pozic držených na účet svých nepřímých klientů;
b)
vést oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech se členem clearingového systému aktiva a pozice držené na účet nepřímého klienta od aktiv a pozic držených na účet ostatních nepřímých klientů.
3. Požadavek na rozlišení aktiv a pozic se členem clearingového systému se považuje za splněný, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 39 odst. 9 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Člen clearingového systému zavede spolehlivé postupy umožňující řídit selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu. Tyto postupy zahrnují věrohodný mechanismus pro převod pozic a aktiv na alternativního klienta nebo člena clearingového systému se souhlasem dotčených nepřímých klientů. Klient nebo člen clearingového systému není povinen tyto pozice přijmout, pokud se k tomu nezavázal v dříve uzavřeném smluvním ujednání.
5. Člen clearingového systému rovněž zajistí, aby jeho postupy umožňovaly okamžitou likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a člena clearingového systému úhradou veškerých finančních prostředků splatných nepřímým klientům po selhání klienta.
6. Člen clearingového systému identifikuje, sleduje a řídí veškerá rizika vyplývající ze zajišťování ujednání o nepřímém clearingu, včetně využívání informací poskytnutých klienty podle čl. 4 odst. 3. Člen clearingového systému zavede spolehlivé vnitřní postupy s cílem zajistit, aby tyto informace nemohly být použity pro obchodní účely.
Článek 5
Povinnosti klientů
1. Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, vede oddělené záznamy a účetnictví, které mu umožní rozlišovat mezi svými vlastními aktivy a pozicemi a aktivy a pozicemi drženými na účet jeho nepřímých klientů. Nabídne nepřímým klientům možnost výběru mezi alternativními způsoby oddělení účtů stanovenými v čl. 4 odst. 2 a zajistí, aby byli nepřímí klienti plně informováni o rizicích spojených s každým ze způsobů oddělení. Informace poskytnuté klientem nepřímým klientům musí obsahovat podrobnosti o opatřeních pro převod pozic a účtů na alternativního klienta.
2. Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, požádá člena clearingového systému, aby otevřel oddělený účet u ústřední protistrany. Výhradním účelem tohoto účtu je držení aktiv a pozic jeho nepřímých klientů.
3. Klient poskytne členovi clearingového systému dostatečné informace k identifikaci, sledování a řízení veškerých rizik vyplývajících ze zajišťování ujednání o nepřímém clearingu. V případě selhání klienta se veškeré informace, které klient drží ve vztahu ke svým nepřímým klientům, okamžitě poskytnou členovi clearingového systému.
KAPITOLA III
OZNÁMENÍ EVROPSKÉMU ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY PRO ÚČELY POVINNOSTI CLEARINGU
(čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 6
Údaje, které mají být obsaženy v oznámení
1. Oznámení pro účely povinnosti clearingu musí obsahovat tyto informace:
a)
identifikaci kategorie OTC derivátových smluv;
b)
identifikaci OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie OTC derivátových smluv;
c)
ostatní informace, které mají být uvedeny ve veřejném rejstříku v souladu s článkem 8;
d)
jakékoli další charakteristiky nezbytné k rozlišení OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie OTC derivátových smluv od OTC derivátových smluv mimo danou kategorii;
e)
důkazy o míře standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátových smluv;
f)
údaje o objemu kategorie OTC derivátových smluv;
g)
údaje o likviditě kategorie OTC derivátových smluv;
h)
důkazy o tom, že jsou účastníkům trhu dostupné spravedlivé, spolehlivé a všeobecně přijímané cenové informace o smlouvách v dané kategorii OTC derivátových smluv;
i)
důkazy o tom, jaký dopad má pro účastníky trhu povinnost clearingu na dostupnost cenových informací.
2. Pro účely posouzení data nebo dat, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, musí oznámení pro účely povinnosti clearingu obsahovat:
a)
údaje důležité pro posouzení očekávaného objemu kategorie OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu;
b)
důkazy o schopnosti ústřední protistrany zvládnout očekávaný objem kategorie OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu, a řídit riziko vyplývající z clearingu příslušné kategorie OTC derivátových smluv, a to i prostřednictvím clearingových ujednání zahrnujících klienta nebo nepřímého klienta;
c)
druh a počet protistran, jež jsou aktivní a u nichž se očekává, že budou aktivní na trhu pro kategorii OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu;
d)
nástin různých úkolů, které mají být provedeny s cílem zahájit clearing s ústřední protistranou, spolu s určením doby nutné ke splnění každého úkolu;
e)
informace o řízení rizik, právní a provozní kapacitě škály protistran, jež jsou aktivní na trhu pro kategorii OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu.
3. Údaje týkající se objemu a likvidity musí pro kategorii OTC derivátových smluv a pro každou derivátovou smlouvu v rámci dané kategorie obsahovat příslušné informace o trhu, včetně údajů z minulosti a současných údajů, jakož i o veškerých změnách, které se očekávají, pokud se na kategorii OTC derivátových smluv začne vztahovat povinnost clearingu, včetně:
a)
počtu obchodů;
b)
celkového objemu;
c)
celkových otevřených úrokových pozic;
d)
množství otevřených pokynů včetně průměrného počtu pokynů a žádostí o kotaci;
e)
velikosti rozpětí;
f)
likviditních opatření za krizových podmínek na trhu;
g)
likviditních opatření pro provádění postupů v případě selhání.
4. Informace týkající se míry standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátových smluv uvedené v odst. 1 písm. e) musí pro danou kategorii OTC derivátových smluv a pro každou derivátovou smlouvu v rámci dané kategorie obsahovat údaje o denní referenční ceně, jakož i počet dnů za rok s referenční cenou, kterou považuje za spolehlivou, a to alespoň během posledních dvanácti měsíců.
KAPITOLA IV
KRITÉRIA PRO URČENÍ KATEGORIÍ OTC DERIVÁTOVÝCH SMLUV, NA NĚŽ SE VZTAHUJE POVINNOST CLEARINGU
(čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 7
Kritéria, která má posuzovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. V souvislosti s mírou standardizace smluvních podmínek a provozních postupů příslušné kategorie OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední:
a)
zda smluvní podmínky příslušné kategorie OTC derivátových smluv zahrnují společnou právní dokumentaci, včetně rámcových nettingových dohod, definic, standardních podmínek a potvrzení, které stanoví smluvní specifikace běžně užívané protistranami;
b)
zda provozní postupy uvedené příslušné kategorie OTC derivátových smluv podléhají automatizovanému poobchodnímu zpracování a událostem v životním cyklu, které jsou řízeny stejným způsobem podle harmonogramu, o němž mezi protistranami existuje široká shoda.
2. V souvislosti s objemem a likviditou příslušné kategorie OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední:
a)
zda by marže nebo finanční požadavky ústřední protistrany byly přiměřené riziku, které má povinnost clearingu zmírnit;
b)
stabilitu velikosti a hloubky trhu v souvislosti s produktem v průběhu času;
c)
pravděpodobnost, že by rozptýlení trhu zůstalo dostatečné v případě selhání člena clearingového systému;
d)
počet a hodnotu obchodů.
3. V souvislosti s dostupností spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední, zda jsou informace potřebné k přesnému ocenění smluv v rámci příslušné kategorie OTC derivátových smluv pro účastníky trhu snadno přístupné za přiměřených obchodních podmínek a zda by i nadále byly snadno přístupné, pokud by se na příslušnou kategorii OTC derivátových smluv začala vztahovat povinnost clearingu.
KAPITOLA V
VEŘEJNÝ REJSTŘÍK
(čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 8
Údaje, které mají být uvedeny v rejstříku Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pro každou kategorii OTC derivátových smluv, která podléhá povinnosti clearingu, uvádí:
a)
kategorii aktiv OTC derivátových smluv;
b)
druh OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
c)
podkladové nástroje OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
d)
u podkladových nástrojů, které jsou finančními nástroji, informaci o tom, zda je podkladový nástroj jediným finančním nástrojem nebo emitentem nebo indexem nebo portfoliem;
e)
u ostatních podkladových nástrojů informaci o kategorii podkladového nástroje;
f)
jmenovité a vypořádací měny OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie;
g)
rozsah splatností OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
h)
podmínky vypořádání OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
i)
rozsah četnosti plateb OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
j)
identifikační kód produktu příslušné kategorie OTC derivátových smluv;
k)
jakoukoli jinou charakteristiku nutnou k rozlišení jedné smlouvy v příslušné kategorii OTC derivátových smluv od jiné.
2. Ve vztahu k ústředním protistranám, které mají povolení nebo jsou uznány pro účely povinnosti clearingu, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pro každou ústřední protistranu uvádí:
a)
identifikační kód v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1247/2012 (6);
b)
úplný název;
c)
zemi usazení;
d)
příslušný orgán určený v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Ve vztahu k datům, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvádí:
a)
identifikaci kategorií protistran, na něž se vztahuje každé období postupného zavádění;
b)
jakékoli jiné podmínky pro uplatnění období postupného zavádění požadované na základě regulačních technických norem přijatých podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvede odkaz na regulační technické normy přijaté podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, v souladu s nimiž byla stanovena každá povinnost clearingu.
5. Ve vztahu k ústřední protistraně, kterou příslušný orgán oznámil Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvádí alespoň:
a)
identifikaci ústřední protistrany;
b)
kategorii aktiv OTC derivátových smluv, které jsou předmětem oznámení;
c)
druh OTC derivátových smluv;
d)
datum oznámení;
e)
identifikaci příslušného orgánu, který provádí oznámení.
KAPITOLA VI
ROZTŘÍŠTĚNÍ LIKVIDITY
(čl. 8 odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 9
Specifikace pojmu roztříštění likvidity
1. Má se za to, že k roztříštění likvidity dochází v situaci, v níž účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto systému, protože neexistují clearingová ujednání, k nimž by všichni účastníci měli přístup.
2. Má se za to, že přístup určité ústřední protistrany k obchodnímu systému, který již obsluhuje jiná ústřední protistrana, nezpůsobuje v rámci daného obchodního systému roztříštění likvidity, pokud - aniž by bylo nutné ukládat členům clearingového systému zavedené ústřední protistrany povinnost stát se členy clearingového systému dožadující ústřední protistrany - mohou všichni účastníci daného obchodního systému provádět clearing přímo nebo nepřímo jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím alespoň jedné společné ústřední protistrany;
b)
prostřednictvím clearingových ujednání vytvořených ústředními protistranami.
3. Ujednání nutná ke splnění podmínek uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) musí být vytvořena předtím, než dožadující ústřední protistrana začne příslušnému obchodnímu systému poskytovat clearingové služby.
4. Přístup ke společné ústřední protistraně podle odst. 2 písm. a) může být zřízen prostřednictvím dvou či více členů clearingového systému nebo dvou či více klientů nebo prostřednictvím ujednání o nepřímém clearingu.
5. Clearingová ujednání podle odst. 2 písm. b) mohou stanovit převod obchodů provedených uvedenými účastníky trhu na členy clearingového systému jiných ústředních protistran. Přestože by přístup ústřední protistrany k obchodnímu systému neměl vyžadovat interoperabilitu, lze ke splnění požadavku na přístup ke společným clearingovým ujednáním využít dohodu o interoperabilitě, kterou sjednaly příslušné ústřední protistrany a schválily relevantní příslušné orgány.
KAPITOLA VII
NEFINANČNÍ SMLUVNÍ STRANY
Článek 10
(čl. 10 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Kritéria pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy objektivně snižují rizika
1. OTC derivátová smlouva je objektivně měřitelná jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním nefinanční smluvní strany nebo skupiny, pokud splňuje, sama o sobě nebo v kombinaci s jinými derivátovými smlouvami a přímo nebo prostřednictvím úzce korelovaných nástrojů, jedno z těchto kritérií:
a)
kryje rizika vyplývající z možné změny hodnoty aktiv, služeb, vstupů, produktů, komodit nebo závazků, které nefinanční smluvní strana nebo její skupina vlastní, produkuje, vyrábí, zpracovává, poskytuje, nakupuje, uvádí na trh, pronajímá, prodává nebo které jí vznikají nebo o nichž důvodně předpokládá, že je v rámci své běžné obchodní činnosti bude vlastnit, produkovat, vyrábět, zpracovávat, poskytovat, nakupovat, uvádět na trh, pronajímat, prodávat nebo že jí vzniknou;
b)
kryje rizika vyplývající z možného nepřímého vlivu na hodnotu aktiv, služeb, vstupů, produktů, komodit nebo závazků uvedených v písmeni a), jež jsou způsobena kolísáním úrokových sazeb, míry inflace, směnných kurzů nebo úvěrového rizika;
c)
splňuje parametry zajišťovací smlouvy podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) přijatých v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (7).
Článek 11
(čl. 10 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Clearingové prahy
Hodnoty clearingových prahů pro účely povinnosti clearingu jsou:
a)
1 miliarda EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC úvěrových derivátových smluv;
b)
1 miliarda EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC akciových derivátových smluv;
c)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC úrokových derivátových smluv;
d)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC měnových derivátových smluv;
e)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC komoditních derivátových smluv a ostatních OTC derivátových smluv, které nejsou stanoveny v písmenech a) až d).
KAPITOLA VIII
TECHNIKY ZMÍRŇOVÁNÍ RIZIKA PRO OTC DERIVÁTOVÉ SMLOUVY, JEJICHŽ CLEARING NEPROVÁDÍ ÚSTŘEDNÍ PROTISTRANA
Článek 12
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Včasné potvrzení
1. OTC derivátová smlouva uzavřená mezi finančními smluvními stranami nebo nefinančními smluvními stranami uvedenými v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012, jejíž clearing neprovádí ústřední protistrana, musí být potvrzena (elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici) co nejdříve a nejpozději:
a)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených do 28. února 2014 do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
b)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 28. únoru 2014 do konce pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
c)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny do 31. srpna 2013, do konce třetího pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
d)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014, do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
e)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2014, do konce pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy.
2. OTC derivátová smlouva uzavřená s nefinanční smluvní stranou neuvedenou v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012 musí být potvrzena co nejdříve (elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici) a nejpozději:
a)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených do 31. srpna 2013 do konce pátého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
b)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014 do konce třetího pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
c)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 31. srpnu 2014 do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
d)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny do 31. srpna 2013, do konce sedmého pracovního dne následujícího po dni provedení derivátové smlouvy;
e)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014, do konce čtvrtého pracovního dne následujícího po dni provedení derivátové smlouvy;
f)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2014, do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení.
3. Pokud je obchod uvedený v odstavci 1 nebo 2 uzavřen po 16:00 místního času nebo pokud je uzavřen s protistranou, jež se nachází v jiném časovém pásmu, což znemožňuje potvrzení ve stanovené lhůtě, musí k potvrzení dojít co nejdříve a nejpozději jeden pracovní den po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 1 nebo 2.
4. Finanční smluvní strany musí mít nezbytné postupy k tomu, aby příslušnému orgánu určenému v souladu s článkem 48 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (8) jednou měsíčně podávaly zprávy o počtu nepotvrzených obchodů s OTC deriváty uvedenými v odstavcích 1 a 2, které zůstaly nevypořádány déle než pět pracovních dnů.
Článek 13
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Sesouhlasení portfolií
1. Finanční a nefinanční smluvní strany OTC derivátové smlouvy se s každou ze svých protistran dohodnou, písemně nebo jinými rovnocennými elektronickými prostředky, na ujednáních, na jejichž základě dochází k sesouhlasení portfolií. Této dohody musí být dosaženo před uzavřením OTC derivátové smlouvy.
2. Sesouhlasení portfolií provádějí protistrany OTC derivátových smluv vzájemně, nebo je provádí kvalifikovaná třetí osoba, jež je k tomu některou z protistran řádně zmocněna. Sesouhlasení portfolií zahrnuje klíčové obchodní podmínky, které identifikují každou konkrétní OTC derivátovou smlouvu, a obsahuje alespoň ocenění každé smlouvy v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Aby byla v rané fázi identifikována jakákoli nesrovnalost týkající se podstatné podmínky OTC derivátové smlouvy, včetně jejího ocenění, provádí se sesouhlasení portfolia:
a)
u finanční smluvní strany nebo nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012:
i)
každý pracovní den, mají-li protistrany mezi sebou 500 nebo více nevypořádaných OTC derivátových smluv,
ii)
jednou týdně, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu týdne mezi 51 a 499 nevypořádanými OTC derivátovými smlouvami,
iii)
jednou za čtvrtletí, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu čtvrtletí 50 nebo méně nevypořádaných OTC derivátových smluv;
b)
u nefinanční smluvní strany neuvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012:
i)
jednou za čtvrtletí, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu čtvrtletí více než 100 nevypořádaných OTC derivátových smluv,
ii)
jednou ročně, mají-li protistrany mezi sebou 100 nebo méně nevypořádaných OTC derivátových smluv.
Článek 14
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Komprese portfolií
Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které mají s určitou protistranou 500 nebo více nevypořádaných OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, musí mít zavedené postupy, které jim umožní pravidelně a nejméně dvakrát ročně analyzovat možnost provedení komprese portfolií v zájmu snížení jejich úvěrového rizika protistrany a tuto kompresi portfolií uskutečnit.
Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany zajistí, aby byly schopny relevantnímu příslušnému orgánu poskytnout přiměřené a důvodné vysvětlení závěru, že komprese portfolií není vhodná.
Článek 15
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Řešení sporů
1. Při vzájemném uzavírání OTC derivátových smluv musí mít finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany dohodnuté podrobné postupy a procesy ve vztahu k(e):
a)
identifikaci, zaznamenávání a sledování sporů týkajících se uznání nebo ocenění smlouvy a výměny zajištění mezi protistranami. Tyto postupy musí zaznamenat alespoň dobu, po kterou zůstává spor nevyřešený, protistranu a spornou částku;
b)
včasnému řešení sporů, se specifickým procesem pro ty spory, jež nejsou vyřešeny do pěti pracovních dnů.
2. Finanční smluvní strany oznámí příslušnému orgánu určenému v souladu s článkem 48 směrnice 2004/39/ES veškeré spory mezi protistranami, které se týkají OTC derivátové smlouvy, jejího ocenění nebo výměny zajištění ve výši nebo v hodnotě vyšší než 15 milionů EUR, jež zůstávají nevyřešeny po dobu nejméně 15 pracovních dnů.
Článek 16
(čl. 11 odst. 14 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Tržní podmínky, které brání ocenění podle tržní hodnoty
1. V kterékoli z těchto situací se má za to, že tržní podmínky brání ocenění OTC derivátové smlouvy podle tržní hodnoty:
a)
pokud je trh neaktivní;
b)
pokud mají odhady přiměřené spravedlivé hodnoty velké rozpětí a pravděpodobnost různých odhadů nelze přiměřeně posoudit.
2. Trh pro OTC derivátovou smlouvu se považuje za neaktivní, pokud nejsou kotované ceny snadno a pravidelně dostupné a uvedené dostupné ceny nepředstavují skutečné a pravidelně se vyskytující tržní obchody za obvyklých tržních podmínek.
Článek 17
(čl. 11 odst. 14 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Kritéria pro používání ocenění podle modelu
V případě použití oceňování podle modelu musí mít finanční a nefinanční smluvní strany model, který:
a)
zahrnuje veškeré faktory, které by protistrany zohlednily při stanovení ceny, včetně využití co největšího množství informací pro oceňování podle tržní hodnoty;
b)
je v souladu s přijímanými ekonomickými metodikami pro oceňování finančních nástrojů;
c)
je nastaven a jeho platnost je odzkoušena za použití cen ze zjistitelných obchodů se stejným finančním nástrojem na aktuálním trhu nebo na základě dostupných zjistitelných tržních údajů;
d)
je potvrzen a monitorován nezávisle jinou divizí než je divize, která přijímá riziko;
e)
je řádně zdokumentován a schvalován správní radou tak často, jak je třeba, po každé podstatné změně, nejméně však jednou ročně. Tímto schválením lze pověřit výbor.
Článek 18
(čl. 11 odst. 14 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti týkající se oznámení o obchodech uvnitř skupiny příslušnému orgánu
1. Žádost nebo oznámení týkající se obchodů uvnitř skupiny, určené příslušnému orgánu, musí být písemné a musí obsahovat:
a)
právní protistrany obchodů, včetně jejich identifikačních kódů v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1247/2012;
b)
vztah mezi protistranami v rámci společnosti;
c)
podrobnosti o podpůrných smluvních vztazích mezi stranami;
d)
kategorii obchodu uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 a odst. 2 písm. a) až d) nařízení (EU) č. 648/2012;
e)
údaje o obchodech, u nichž protistrana žádá o osvobození, včetně:
i)
kategorie aktiv OTC derivátových smluv,
ii)
druhu OTC derivátových smluv,
iii)
druhu podkladových nástrojů,
iv)
jmenovité a vypořádací měny,
v)
rozsahu trvání smluv,
vi)
druhu vypořádání,
vii)
předpokládané velikosti, objemů a četnosti OTC derivátových smluv za rok.
2. Protistrana v rámci své žádosti nebo oznámení relevantnímu příslušnému orgánu rovněž předloží podpůrné informace dokládající, že jsou splněny podmínky čl. 11 odst. 6 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012. Podklady musí zahrnovat kopie zdokumentovaných postupů řízení rizik, informace o minulých obchodech a kopie příslušných smluv mezi stranami a na žádost příslušného orgánu mohou zahrnovat právní stanovisko.
Článek 19
(čl. 11 odst. 14 písm. d) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti týkající se oznámení o obchodu uvnitř skupiny pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. Oznámení příslušného orgánu týkající se obchodu uvnitř skupiny se Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy předloží písemně:
a)
do jednoho měsíce od obdržení oznámení, pokud jde o oznámení podle čl. 11 odst. 7 nebo 9 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
do jednoho měsíce od předání rozhodnutí protistraně, pokud jde o rozhodnutí příslušného orgánu podle čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Oznámení Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy obsahuje:
a)
informace uvedené v článku 18;
b)
informaci o tom, zda došlo ke kladnému nebo zápornému rozhodnutí;
c)
v případě kladného rozhodnutí:
i)
souhrn důvodů pro závěr, že jsou splněny podmínky uvedené v čl. 11 odst. 6, 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012,
ii)
zda se jedná o úplné osvobození nebo částečné osvobození, pokud jde o oznámení týkající se čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012;
d)
v případě záporného rozhodnutí:
i)
uvedení podmínek čl. 11 odst. 6, 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012, které nejsou splněny,
ii)
souhrn důvodů pro závěr, že tyto podmínky nejsou splněny.
Článek 20
(čl. 11 odst. 14 písm. d) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti o osvobození v rámci skupiny, které mají být zveřejněny
Informace o osvobození v rámci skupiny, které mají být zveřejněny, obsahují:
a)
právní protistrany obchodů, včetně jejich identifikačních kódů v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1247/2012;
b)
vztah mezi protistranami;
c)
informaci o tom, zda se jedná o úplné osvobození nebo částečné osvobození;
d)
jmenovitou celkovou výši OTC derivátových smluv, na něž se osvobození v rámci skupiny vztahuje.
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 13, 14 a 15 se použijí po uplynutí 6 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 149/2013,
19. detsember 2012,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 5 lõiget 1, artikli 6 lõiget 4, artikli 8 lõiget 5, artikli 10 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 14,
ning arvestades järgmist:
(1)
Tuleks ette näha raamistik, mis hõlmab sätteid, mis käsitlevad kliiringukohustust, selle kohaldamist, võimalikke erandeid ja riskimaandamismeetodeid, mida tuleb kohaldada, kui kliirimine keskse vastaspoole kaudu võimalik ei ole. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda sidusrühmadele ja eelkõige isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, põhjalik ülevaade neist ja lihtne juurdepääs neile, oleks soovitav sätestada enamik määruse (EL) nr 648/2012 II jaotisega ette nähtud regulatiivsetest tehnilistest standarditest ühes määruses.
(2)
Börsiväliste tuletislepingute turu üleilmset mõõdet silmas pidades tuleks käesolevas määruses arvesse võtta asjaomaseid rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud suuniseid ja soovitusi börsiväliste tuletislepingute reformi ja kohustusliku kliirimise kohta, samuti muudes jurisdiktsioonides välja töötatud asjaomaseid eeskirju. Kliiringukohustuse kindlaksmääramise raamistikus võetakse eelkõige arvesse Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni avaldatud kohustuslikke kliiringunõudeid. Seega aitab võimalikult palju ühtlustada asjaomaseid sätteid muudes jurisdiktsioonides kasutatavate lähenemisviisidega.
(3)
Tuleks kindlaks määrata määrusest (EL) nr 648/2012 tulenev piiratud arv mõisteid ja käesoleva tehnilise standardi väljatöötamiseks vajalikud tehnilised määratlused.
(4)
Kaudse kliirimiskorra tõttu ei tohiks keskne vastaspool, kliiriv liige, klient või kaudne klient olla avatud täiendavale vastaspoole riskile ning kaudse kliendi varad ja positsioonid peaksid olema asjakohaselt kaitstud. Seepärast on oluline, et mis tahes liiki kaudne kliirimiskord vastaks turvalisuse tagamise miinimumtingimustele. Selleks tuleks kaudse kliirimiskorraga seotud poolte suhtes kohaldada erikohustusi. Selline kord läheb kaugemale kaudsete klientide ja kaudset kliirimisteenust osutavate kliirivate liikmete klientide vahelistest lepingulistest suhetest.
(5)
Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt peab keskne vastaspool olema määratud süsteem Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/26/EÜ (arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides) (3) tähenduses. See tähendab, et keskse vastaspoole kliirivaid liikmeid tuleks käsitada osalejatena kõnealuse direktiivi tähenduses. Selleks et tagada kaudsetele klientidele samaväärne kaitse nagu on määrusega (EL) nr 648/2012 tagatud klientidele, tuleb tagada, et kaudseid kliirimisteenuseid osutavad kliendid on krediidiasutused, investeerimisühingud või kolmanda riigi samaväärsed krediidiasutused või investeerimisühingud.
(6)
Kaudse kliirimiskorraga tuleks tagada, et kohustuste mittetäitmise korral on kaudsetel klientidel sama kaitse kui otsestel klientidel. Kaudset kliirimiskorda võimaldava kliiriva liikme maksejõuetuse korral tuleks kaudse kliendi positsioonid kanda koos kliendi positsioonidega üle teisele kliirivale liikmele vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklite 39 ja 48 kohastele ülekandmisnõuetele. Kaudse kliirimiskorraga tuleks ette näha ka asjakohased kaitsemeetmed kliendi maksejõuetuse korral ning kaudse kliendi positsioonide ülekandmine teisele kliirimisteenuste osutajale.
(7)
Kuna kaudse kliirimiskorraga võivad kaasneda teatavad riskid, peaksid kõik kaudses kliirimiskorras osalejad, sealhulgas kliirivad liikmed ja kesksed vastaspooled, korrapäraselt kindlaks tegema, jälgima ja juhtima asjaomasest korrast tulenevaid mis tahes olulisi riske. Sellega seoses on eriti oluline asjakohane teabevahetus kaudset kliirimisteenust osutavate klientide ja kõnealuseid teenuseid võimaldavate kliirivate liikmete vahel. Kliirivad liikmed peaksid kasutama klientide esitatud teavet ainult riskijuhtimise otstarbel ja hoidma ära äriliselt tundliku teabe väärkasutamise, kehtestades selleks muu hulgas tõhusad tõkked finantseerimisasutuse eri osakondade vahel, et hoida ära huvide konflikte.
(8)
Kui pädev asutus lubab kesksel vastaspoolel kliirida teatavat liiki börsiväliseid tuletislepinguid, peab ta sellest teatama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA). Kõnealune teade peaks sisaldama üksikasjalikku teavet, mida ESMA-l on vaja hindamiseks, sealhulgas teavet asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi likviidsuse ja mahu kohta. Kuigi teabe esitab ESMA-le pädev asutus, peaks tegevusluba taotlenud keskne vastaspool kõigepealt esitama nõutud teabe pädevale asutusele, kes võib seda täiendada.
(9)
Kui kogu teave, mille pädev asutus peab esitama ESMA-le seoses kliiringukohustusega, ei ole kättesaadav (eelkõige uute toodete puhul), peaks ta esitama olemasolevad hinnangud, sealhulgas selgelt märkima tehtud eeldused. Samuti peaks teade sisaldama teavet vastaspoolte kohta, nt vastaspoolte liik ja arv, keskse vastaspoolega kliirimise alustamiseks vajalikud sammud, õigus- ja tegevusvõime või riskijuhtimisraamistik, et ESMA saaks hinnata aktiivsete vastaspoolte suutlikkust täita kliiringukohustusi ilma turuhäireteta.
(10)
Pädeva asutuse teade ESMA-le peaks sisaldama teavet standardimise astme, likviidsuse ja hinnateabe kättesaadavuse kohta, et ESMA saaks hinnata, kas börsiväliste tuletisinstrumentide liigi suhtes tuleks kohaldada kliiringukohustust. Asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi lepinguliste tingimuste ja tegevusprotsesside standardimisega seotud kriteeriumid on börsiväliste tuletislepingute liigi majanduslike tingimuste standardimise näitaja, kuna lepingulisi tingimusi ja tegevusprotsesse saab standardida ainult juhul, kui sellised majanduslikud tingimused on standarditud. ESMA hindab likviidsuse ja hinnateabe kättesaadavusega seotud kriteeriume muudel alustel, kui pädev asutus kesksele vastaspoolele tegevusloa andmisel. Sellega seoses hinnatakse likviidsust laiemas perspektiivis ja see erineb likviidsusest kliiringukohustuse kohaldamise korral. Asjaolu, et leping on ühe keskse vastaspoolega kliirimiseks piisavalt likviidne, ei tähenda veel, et lepingu suhtes tuleks kohaldada kliiringukohustust. ESMA hinnang ei tohiks korrata või dubleerida pädeva asutuse poolt juba teostatud läbivaatamist.
(11)
Kliiringukohustuse kohaldamisel pädeva asutuse esitatav teave peaks võimaldama ESMA-l hinnata hinnateabe kättesaadavust. Asjaolu, et kesksel vastaspoolel on teataval ajal juurdepääs hinnateabele, ei tähenda, et turuosalistel oleks juurdepääs hinnateabele tulevikus. Asjaolu, et kesksel vastaspoolel on juurdepääs hinnateabele, et hinnata teatavasse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate tuletislepingute kliirimisega seotud riske, ei tähenda seega automaatselt, et asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes tuleks kohaldada kliiringukohustust.
(12)
See, kui üksikasjalikke andmeid kajastatakse selliste börsiväliste tuletislepingute liikide registris, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, sõltub sellest, kui olulised on kõnealused üksikasjad iga börsiväliste tuletislepingute liigi kindlakstegemiseks. Seepärast võivad registris kajastatavad andmed erineda börsiväliste tuletislepingute liikide lõikes.
(13)
Kauplemiskohas tegutsemise võimaldamine mitmele kesksele vastaspoolele võib laiendada turuosaliste juurdepääsu kauplemiskohale ja seega suurendada likviidust. Sellest hoolimata tuleb sellisel juhul määratleda likviidsuse killustumine kauplemiskohas, kui killustumine võib ohustada sellise finantsinstrumentide liigi turu sujuvat ja nõuetekohast toimimist, mille kohta on taotlus esitatud.
(14)
Sellise kauplemiskoha pädeva asutuse hinnang, kuhu keskne vastaspool on taotlenud juurdepääsu, ja keskse vastaspoole pädeva asutuse hinnang peaksid põhinema mehhanismidel, mille eesmärk on hoida ära likviidsuse killustumine kauplemiskohas.
(15)
Selleks et hoida ära likviidsuse killustumist, peaks kõigil kauplemiskohas osalejatel olema võimalik kliirida kõiki omavahel sõlmitud tehinguid. Samas ei oleks proportsionaalne nõuda, et kõik olemasoleva keskse vastaspoole kliirivad liikmed peavad saama asjaomases kauplemiskohas tegevust alustava uue keskse vastaspoole kliirivateks liikmeteks. Mõlema keskse vastaspoole kliirivateks liikmeteks olevate üksuste olemasolu korral võiksid kõnealused üksused võimaldada kahe keskse vastaspoole poolt eraldi teenindavate turuosaliste tehingute ülekandmist ja kliirimist, et vähendada likviidsuse killustumise riski. Sellest hoolimata on oluline, et uue keskse vastaspoole juurdepääsuga kauplemiskohale ei kaasne likviidsuse killustumine määral, mis suurendaks olemasoleva keskse vastaspoole riske.
(16)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 8 lõikele 4 ei ole keskse vastaspoole juurdepääsuks kauplemiskohale vaja tagada koostalitlust ning käeoleva määrusega ei tuleks enne näha, et koostalitlus on ainus võimalus likviidsuse killustumise ärahoidmiseks. Samas ei tuleks käesoleva määrusega takistada kesksel vastaspoolel sellise korra vabatahtlikku kehtestamist, kui sellise korra kehtestamiseks vajalikud tingimused on täidetud.
(17)
Selleks et määrata kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud objektiivselt vähendavad riske, mis on otseselt seotud äritegevuse või finantseerimistegevusega, peaksid kesksed vastaspooled kohaldama ühte käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidest, sealhulgas rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS) põhinevat raamatupidamisarvestuslikku määratlust. Raamatupidamisarvestuslikku määratlust võivad kasutada ka vastaspooled, kes ei kohalda IFRSi eeskirju. Siseriiklikke raamatupidamiseeskirju kasutavate finantssektoriväliste vastaspoolte puhul eeldatakse, et enamik lepinguid, mida siseriiklike raamatupidamiseeskirjade kohaselt käsitatakse riskimaandusena, kuuluvad käesoleva määruse kohaste selliste lepingute üldmääratluse alla, mida kasutatakse äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riskide maandamiseks.
(18)
Teatavatel asjaoludel ei pruugi olla võimalik maandada riski otseselt seotud tuletislepinguga, st lepinguga, millel on täpselt sama alusvara ja arveldustähtpäev nagu kaetaval riskipositsioonil. Sel juhul võib finantssektoriväline vastaspool maandada riski kaudselt (proxy hedging), kasutades selleks tugeva korrelatsiooniga instrumente, nt instrumente, millel on erinev, kuid majandusliku käitumise seisukohast sarnane alusvara. Makro- või portfelli riskimaandust võivad kasutada ka teatavad finantssektorivälised vastaspoolte grupid, kes sõlmivad börsiväliseid tuletislepinguid ühe üksuse kaudu, et maandada oma riski seoses grupi üldiste riskidega. Kõnealuseid makro-, portfelli või kaudseks riskimaanduseks kasutatavaid börsiväliseid tuletislepinguid võib käsitada maandusena käesoleva määruse tähenduses ning seega tuleks kriteeriumide alusel kindlaks määrata, millised börsivälised tuletislepingud objektiivselt vähendavad riske.
(19)
Risk võib aja jooksul muutuda ja sellega seoses võib olla vaja täiendavate börsiväliste tuletislepingutega tasakaalustada börsiväliseid tuletislepinguid, mis algselt sõlmiti äri- või finantseerimistegevusega seotud riski vähendamiseks. Seega saab riskide maandamiseks kasutada mitut erinevat börsivälist tuletislepingut, sealhulgas tasakaalustavaid börsiväliseid tuletislepinguid, millega maandatakse sellised börsivälised tuletislepingud, mis enam ei vähenda äri- või finantseerimistegevusega seotud riski.
(20)
Äri- või finantseerimistegevusega otseselt seotud riskid on eri majandussektorites väga erinevad. Äritegevuse riskid on tavaliselt seotud ettevõtte tootmissisenditega, samuti müüdavate toodete või osutatavate teenustega. Finantseerimistegevus on tavaliselt seotud üksuse lühi- ja pikaajaliste rahastamisvajaduste (sealhulgas võlakohustuste) juhtimisega ning tema tekitavate või hoitavate finantsvahendite investeerimisega, sealhulgas rahavoogude juhtimine. Finantseerimistegevust ja äritegevust võivad mõjutada tavalised riskiallikad nagu valuutakursid, kaubahinnad, inflatsioon või krediidirisk. Kuna börsiväliseid tuletislepinguid sõlmitakse teatava riski maandamiseks, tuleks äri- või finantseerimistegevusega otseselt seotud riskide analüüsimisel määratleda kõnealused riskid järjepidevalt nii, et hõlmatud on mõlemad tegevused. Kahe tegevuse eraldamisel võivad olla ebasoovitavad tagajärjed, kuna sõltuvalt finantssektoriväliste vastaspoolte tegevusvaldkonnast maandatakse teatavaid riske äri- või finantseerimistegevuse raames.
(21)
Pidades silmas, et kliirimiskünniste puhul tuleks võtta arvesse asjaomaste riskide süsteemset olulisust, tuleb arvestada, et riske vähendavad börsivälised tuletislepingud on kliirimiskünniste arvutamisel välja jäetud ja et kliirimiskünnistega on lubatud teha erand kliiringukohustuse põhimõttest nende börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei saa käsitada riskimaandamise eesmärgil sõlmituna. Kliirimiskünnise väärtus tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja börsiväliste tuletislepingute liikide lõikes kindlaks määrata. Kliirimiskünnise otstarbeks kindlaks määratud börsiväliste tuletislepingute liigid võivad erineda kliiringukohustuse otstarbeks kindlaks määratud börsiväliste tuletislepingute liikidest. Kliirimiskünnise väärtuse määramisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse vajadust määratleda konkreetne näitaja, mis kajastab iga vastaspoolega ja börsiväliste tuletislepingute liigiga seotud kõigi netopositsioonide ja riskide süsteemset olulisust. Kuna kliirimiskünnist kasutavad finantssektorivälised vastaspooled, peaks seda olema lihtne rakendada.
(22)
Vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012 tuleks kliirimiskünniste väärtuste kindlaksmääramisel võtta arvesse iga vastaspoolega ja börsiväliste tuletislepingute liigiga seotud kõigi netopositsioonide ja riskide süsteemset olulisust. Samas tuleks arvesse võtta, et kõnealused netopositsioonid ja riskid erinevad kõiki vastaspooli ja varaliike hõlmavast netoriskipositsioonist. Vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012 tuleks kõnealused netopositsioonid kokku liita, et määrata kindlaks andmed, mida võetakse arvesse kliirimiskünnise määramisel. Kliirimiskünniste määramisel tuleks võtta aluseks kõnealuste netopositsioonide summeerimise tulemusel saadav kogusumma. Kõnealuse summeerimise tulemusel saadavat tinglikku koguväärtust tuleks kasutada alusena kliirimiskünnise kindlaksmääramisel.
(23)
Finantssektoriväliste vastaspoolte tehtavate börsiväliste tuletistehingute laadi tõttu on tavaliselt vähe tasaarvestust, kuna börsivälised tuletislepingud sõlmitakse samas suunas. Seepärast on iga vastaspoole ja börsiväliste tuletislepingute liigi netopositsioonide ja riskide summa väga sarnane lepingute koguväärtusega. Seega tuleks lihtsustamise eesmärgil võtta kliirimiskünnise kindlaksmääramisel arvesse börsiväliste tuletislepingute koguväärtust kui asjakohast asendusnäitajat.
(24)
Võttes arvesse, et finantssektorivälised vastaspooled, kes ei ületa kliirimiskünnist, ei pea hindama oma börsiväliseid tuletislepinguid turuhinnas, ei oleks asjakohane kasutada seda näitajat kliirimiskünnise kindlaksmääramiseks, kuna sellega kaasneks finantssektorivälistele vastaspooltele suur koormus, mis ei ole proportsionaalne asjaomase riskiga. Börsiväliste tuletislepingute tingliku väärtuse kasutamine võimaldaks finantssektoriväliste vastaspoolte puhul kasutada lihtsamat, välissündmustest sõltumatut lähenemisviisi.
(25)
Võttes arvesse, et riske vähendavad börsivälised tuletislepingud on kliirimiskünniste arvutamisel välja jäetud, kliirimiskünnise ületamise tagajärjed ei ole seotud mitte ainult kliirimiskünnisega, vaid ka riskimaandamismeetoditega ja et lähenemisviis määruse (EL) nr 648/2012 alusel finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes kohaldatavate asjakohaste kohustuste täitmiseks peaks olema lihtne, kuna ka kõnealused vastaspooled ei ole keerulist laadi, peaks ühe börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes kehtestatud väärtuse ületamisega kaasnema kõigi tuletislepingute liikide kliirimiskünniste ületamine.
(26)
Selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mida ei kliirita, kohaldatakse riskimaandamismeetodeid, nt õigeaegne kinnitamine. Börsiväliste tuletislepingute kinnitus võib tähendada ühte või mitut raamlepingut, kinnituse raamlepingut või muid standardtingimusi. See võib olla elektrooniliselt sõlmitud lepingu või mõlema vastaspoole allkirjastatud dokumendi vormis.
(27)
Oluline on, et vastaspooled kinnitavad tehingu tingimused võimalikult kiiresti pärast tehingu tegemist, eelkõige tehingu elektroonilise tegemise või töötlemise korral, et tagada ühine arusaam tehingu tingimustest ja õiguskindlus. Eelkõige standardimata või keeruliste börsiväliste tuletislepingutega tehinguid tegevad vastaspooled peaksid rakendama vahendeid, et täita börsiväliste tuletislepingute õigeaegse kinnitamise nõuet. Õigeaegse kinnitamise tagamiseks tuleks kohandada asjakohaseid turutavasid.
(28)
Riskide täiendavaks maandamiseks saab iga vastaspool portfelli vastavusse viimise raames vaadata põhjalikult läbi tehinguportfelli oma vastaspoole vaatenurgast, et teha kiiresti kindlaks tehingu põhitingimuste mis tahes vääritimõistmised. Kõnealused tingimused peaksid hõlmama iga tehingu hindamist ja võivad hõlmata ka muid asjakohaseid andmeid, nagu jõustumiskuupäev, ettenähtud tähtaeg, mis tahes makse- või arvelduspäev, lepingu tinglik väärtus, tehingu vääring, alusvara, vastaspoolte positsioon, tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepe ning börsivälise tuletislepingu asjaomane fikseeritud või ujuv intressimäär.
(29)
Selleks et võtta arvesse erinevaid riskiprofiile ja tagada, et portfellide vastavusse viimine oleks proportsionaalne riskimaandamismeetoditega, peaks vastavusse viimise sagedus ja aluseks võetav portfelli suurus olema erinev vastavalt vastaspoolte olemusele. Rangemaid nõudeid tuleks kohaldada finantssektori vastaspoolte ja kliirimiskünnist ületavate finantssektoriväliste vastaspoolet suhtes ning väiksemat vastavusse viimise sagedust tuleks kohaldada finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kes ei ületa kliirimiskünnist mis tahes liiki vastaspoole puhul, kelle portfelli asjaomast osa tuleks samuti harvem vastavusse viia.
(30)
Olenevalt asjaoludest, nagu vastaspoolega oleva portfelli suurus, tähtaeg ning börsiväliste tuletislepingute eesmärk ja standardimise määr, võib ka portfelli tihendamine olla riskide maandamiseks tõhus vahend. Finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled, kelle börsiväliseid tuletislepinguid ei kliirita keskse vastaspoolega üle käeolevas määruses sätestatud taseme, peaksid kehtestama protseduurid, et analüüsida võimalust kasutada portfelli tihendamist, mis võimaldaks neil vähendada vastaspoole krediidiriski.
(31)
Vaidluste lahendamise eesmärk on maandada riske, mis tulenevad lepingutest, mida ei kliirita keskse vastaspoolega. Üksteisega börsiväliste tuletistehingute tegemiseks peaks vastaspooltel olema kokkulepitud raamistik võimalike asjaomaste vaidluste lahendamiseks. Raamistikuga peaksid olema ette nähtud vaidluste lahendamise mehhanismid, nt vahekohus või turu-uuringumehhanism. Kõnealuse raamistiku eesmärk on hoida ära lahendamata vaidluste eskaleerumine, millega kaasnevad vastaspooltele täiendavad riskid. Vaidlusi tuleks nõuetekohaselt kindlaks teha, juhtida ja avalikustada.
(32)
Selleks et määrata kindlaks turutingimused, mis takistavad hindamist turuhinnas, tuleb täpsustada väheaktiivsete turgude määratlus. Turg võib olla väheaktiivne mitmel põhjusel, nt juhul kui ei ole kogu aeg turutingimustel tehtavaid tehinguid, kusjuures määratlust turutingimustel tehtavad tehingud tuleks mõista raamatupidamises kasutatavas tähenduses.
(33)
Käesolevat määrust kohaldatakse selliste finantssektori vastaspoolte ja finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes, kes ületavad kliirimiskünnist, ja kõnealuse määruse puhul võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ (investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta), (4), milles on samuti sätestatud mudelipõhise hindamise korral kohaldatavad nõuded.
(34)
Kuigi mudelipõhiseks hindamiseks kasutava mudeli võib välja töötada ettevõttesiseselt või -väliselt, peab asjakohase vastutuse tagamiseks mudeli heaks kiitma juhtorgan või tema delegeeritud komitee.
(35)
Kui vastaspooled saavad kohaldada grupisisest erandit pärast teatamist pädevatele asutustele, kuid ilma pädevate asutuste vastuväideteks ettenähtud tähtaja lõppu, tuleb tagada, et pädevad asutused saavad õigel ajal ja piisavalt teavet, et hinnata, kas olla vastu erandi tegemisele.
(36)
Grupisiseste börsiväliste tuletislepingute prognoositava arvu, mahu ja sageduse võib kindlaks määrata vastaspoolte ajalooliste grupisiseste tehingute põhjal, samuti prognoositava mudeli ja tulevikuks prognoositava aktiivsuse põhjal.
(37)
Grupisisest erandit kohaldavad vastaspooled peaksid selle teabe avalikustama, et tagada läbipaistvus turuosalistele ja potentsiaalsetele võlausaldajatele. Eriti oluline on see vastaspoolte potentsiaalsetele võlausaldajatele riskide hindamiseks. Avalikustamise eesmärk on hoida ära väärarvamus, et börsiväliseid tuletislepinguid kliiritakse keskse vastaspoolega või nende suhtes kohaldatakse riskimaandamismeetodeid, kui see ei ole nii.
(38)
Õigeaegse kinnitamise tagamiseks tuleb teha muudatusi, sealhulgas kohandada turutavasid ja tõhustada IT-süsteeme. Võttes arvesse, et vastavusse viimiseks vajalik aeg võib vastaspoolte kategooriate ja börsiväliste tuletislepingute varaliikide lõikes erineda, võimaldab kõnealuseid erinevusi arvesse võtva järkjärgulise kohaldamisaja kehtestamine parandada kinnitamise ajavahemikku vastaspoolte ja toodete puhul, mis on selleks varem valmis.
(39)
Portfelli vastavusse viimise, portfelli tihendamise või vaidluste lahendamise nõuetega on ette nähtud, et vastaspooled kehtestavad protseduurid, põhimõtted ja protsessid ning teeksid dokumentatsioonis muudatusi, milleks kuluks aega. Asjaomaste nõuete jõustumist tuleks edasi lükata, et anda vastaspooltele aega vastavuse tagamiseks vajalike meetmete võtmiseks.
(40)
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) esitas komisjonile.
(41)
ESMA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artiklile 10 viinud läbi avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust kõnealuse määruse artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDOSA
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „kaudne klient”- kliiriva liikme kliendi klient;
b) „kaudne kliirimiskord”- keskse vastaspoole, kliiriva liikme, kliiriva liikme kliendi ja kaudse kliendi vaheline lepinguline suhe, mis võimaldab kliiriva liikme kliendil osutada kliirimisteenuseid kaudsele kliendile;
c) „kinnitus”- börsiväliste tuletislepingute kõiki tingimusi käsitleva vastaspoolte lepingu dokumentatsioon.
II PEATÜKK
KAUDNE KLIIRIMISKORD
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõige 4)
Artikkel 2
Kaudse kliirimiskorra struktuur
1. Kui kliiriv liige on valmis toetama kaudset kliirimist, lubatakse sellise kliiriva liikme mis tahes kliendil osutada kaudset kliirimisteenust ühele või mitmele asjaomase kliendi kliendile, tingimusel et kliiriva liikme klient on tegevusloa saanud krediidiasutus, investeerimisühing või samaväärne kolmanda riigi krediidiasutus või investeerimisühing.
2. Kaudse kliirimiskorra lepingulised tingimused lepitakse kokku kliiriva liikme kliendi ja kaudse kliendi vahel pärast konsulteerimist kliiriva liikmega küsimustes, mis võivad mõjutada kliiriva liikme tegevust. Need hõlmavad kliendi lepingulist nõuet täita kõik kohustused, mis kaudsel kliendil on kliiriva liikme ees. Kõnealused nõuded kehtivad ainult tehingute puhul, mis tulenevad kaudsest kliirimiskorrast, mille ulatus sätestatakse selgelt varem sõlmitud lepingutes.
Artikkel 3
Keskse vastaspoole kohustused
1. Kaudse kliirimiskorra suhtes ei kohaldata keskse vastaspoole äritavasid, mis takistavad nende kehtestamist mõistlikel äritingimustel. Kliiriva liikme nõudel säilitab keskne vastaspool eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab igal kliendil eristada keskse vastaspoole kontodel kliendi varasid ja positsioone kliendi kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest.
2. Keskne vastaspool teeb kindlaks, jälgib ja juhib kaudsest kliirimiskorrast tulenevaid mis tahes olulisi riske, mis võivad mõjutada keskse vastaspoole vastupanuvõimet.
Artikkel 4
Kliirivate liikmete kohustused
1. Kliiriv liige, kes on valmis toetama kaudset kliirimisteenust, teeb seda mõistlikel äritingimustel. Ilma et see piiraks üksikklientidega sõlmitud lepingulise korra konfidentsiaalsust, avalikustab kliiriv liige üldised tingimused, mille alusel on ta valmis kaudset kliirimisteenust toetama. Kõnealused tingimused võivad hõlmata kaudset kliirimisteenust osutavate klientide suhtes kohaldatavaid minimaalseid tegevusnõudeid.
2. Kaudse kliirimiskorra toetamisel rakendab kliiriv liige kliendi nõudel mis tahes järgmise eraldamiskorra:
a)
säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab igal kliendil eristada keskse vastaspoole kontodel kliendi varasid ja positsioone kliendi kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest;
b)
säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab igal kliendil eristada kliiriva liikme kontodel ühe kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavaid varasid ja positsioone teise kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest;
3. Kliiriva liikme kontodel hoitavate varade ja positsioonide eraldamise nõuet peetakse täidetuks, kui täidetud on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 39 lõikes 9 sätestatud tingimused.
4. Kliiriv liige kehtestab kindla korra, mida kohaldatakse kaudset kliirimisteenust osutava kliendi lepingujärgsete kohustuste täitmata jätmise korral. Kõnealune kord hõlmab usaldusväärset mehhanismi positsioonide ja varade ülekandmiseks teisele kliendile või kliirivale liikmele vastavalt asjaomase kaudse kliendiga sõlmitud kokkuleppele. Klient või kliiriv liige ei ole kohustatud kõnealuseid positsioone vastu võtma, kui selle kohta ei ole sõlmitud eelnevat lepingulist kokkulepet.
5. Lisaks tagab kliiriv liige, et korra kohaselt saab kiiresti likvideerida kaudsete klientide ja kliiriva liikme varasid ja positsioone, et kanda üle rahasummad, mille lepingujärgsed kohustused täitmata jätnud kaudne klient peab tasuma.
6. Kliiriv liige teeb kindlaks, jälgib ja juhib mis tahes riske, mis tulenevad kaudse kliirimiskorra toetamisest, kasutades sealhulgas teavet, mida kliendid esitavad artikli 4 lõike 3 kohaselt. Kliiriv liige kehtestab kindla sisekorra, millega tagatakse, et kõnealust teavet ei kasutata ärilistel eesmärkidel.
Artikkel 5
Klientide kohustused
1. Kaudset kliirimisteenust osutav klient säilitab eraldi andmeid ja peab eraldi kontosid, mis võimaldab eristada tema varasid ja positsioone tema kaudse kliendi nimel ja arvel hoitavatest varadest ja positsioonidest. Ta võimaldab kaudsetel klientidel valida artikli 4 lõikes 2 sätestatud erinevate konto eristamise võimaluste vahel ja tagab, et kaudseid kliente täielikult teavitatakse iga eraldamisvõimalusega seotud riskidest. Kliendi poolt kaudsele kliendile esitatav teave hõlmab teisele kliendile positsioonide ja kontode ülekandmise korra andmeid.
2. Kaudset kliirimisteenust osutav klient nõuab, et kliiriv liige avaks keskse vastaspoole juures eraldi konto. Kõnealust kontot kasutatakse ainult kõnealuse kliendi kaudsete klientide varade ja positsioonide hoidmiseks.
3. Klient esitab kliirivale liikmele piisavalt teavet kaudse kliirimiskorra toetamisest tulenevate mis tahes riskide kindlakstegemiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks. Kui klient jätab oma lepingujärgsed kohustused täitmata, teeb klient kliirivale liikmele viivitamata kättesaadavaks kogu teabe kliendi kaudsete klientide kohta.
III PEATÜKK
ESMA TEAVITAMINE KLIIRINGUKOHUSTUSE RAAMES
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõige 1)
Artikkel 6
Teates esitatavad andmed
1. Kliiringukohustuse raames esitatav teade sisaldab järgmist teavet:
a)
börsiväliste tuletislepingute liigi tunnuskood;
b)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate börsiväliste tuletislepingute tunnusandmed;
c)
muu teave, mis kantakse avalikku registrisse vastavalt artiklile 8;
d)
mis tahes muud tunnused, mille alusel eristatakse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvaid börsiväliseid tuletislepinguid muudest asjaomasesse liiki mittekuuluvatest börsivälistest tuletislepingutest;
e)
tõendus asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimuste ning tegevusprotsesside standardimise astme kohta;
f)
andmed börsiväliste tuletislepingute liigi mahu kohta;
g)
andmed börsiväliste tuletislepingute liigi likviidsuse kohta;
h)
tõendus selle kohta, kas turuosalistele on kättesaadav õiglane, usaldusväärne ja üldiselt vastuvõetav hinnateave asjaomasesse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute kohta;
i)
tõendus selle kohta, kuidas kliiringukohustus mõjutab hinnateabe kättesaadavust turuosalistele.
2. Selleks et hinnata kliiringukohustuse jõustumise kuupäeva või kuupäevi, sealhulgas selle võimalikku järk-järgulist kohaldamist ning vastaspoolte kategooriad, kelle suhtes kliiringukohustust kohaldatakse, esitatakse kliiringukohustusega seotud teates:
a)
andmed, mida on vaja, et hinnata börsiväliste tuletislepingute liigi eeldatavat mahtu, kui kohaldatakse kliiringukohustust;
b)
tõendus keskse vastaspoole suutlikkuse kohta tulla toime tuletislepingute liigi eeldatava mahuga kliiringukohustuse kohaldamise korral ning juhtida asjaomase börsivälise tuletislepingu liigi kliirimisest tulenevat riski, sealhulgas kliendi või kaudse kliendi kliirimiskorrast tulenevat riski;
c)
asjaomast liiki börsiväliste tuletislepingute turul tegutsevate ja eeldatavalt tegutsevate vastaspoolte liik ja arv kliiringukohustuse kohaldamise korral;
d)
selliste erinevate ülesannete loetelu, mis tuleb täita, et alustada kliirimist keskse vastaspoolega, ning iga ülesande täitmiseks vajalik aeg;
e)
teave asjaomast liiki börsiväliste tuletislepingute turul tegutsevate vastaspoolte riskijuhtimise ning õigus- ja tegevusvõime kohta kliiringukohustuse kohaldamise korral.
3. Börsiväliste tuletislepingute liigi ja sellesse kuuluva iga börsivälise tuletislepingu mahtu ja likviidsust käsitlevad andmed hõlmavad asjakohast turuteavet, sealhulgas ajaloolisi andmeid, hetkeandmeid, samuti mis tahes muutusi, mis peaksid aset leidma, kui börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, sealhulgas:
a)
tehingute arv;
b)
kogumaht;
c)
avatud kogupositsioon;
d)
tehingukorralduste sügavus, sealhulgas keskmine tehingukorralduste arv ja noteeringupäringute arv;
e)
hinnavahe suurus;
f)
likviidsusnäitajad halvenenud turutingimustes;
g)
likviidsusnäitajad rikkumismenetluse kohaldamise korral;
4. Lõike 1 punktis e osutatud teave asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimuste ning tegevusprotsesside standardimise astme kohta hõlmab börsiväliste tuletislepingute liigi ja sellesse kuuluva iga börsivälise tuletislepingu puhul päevase võrdlushinna andmeid, samuti selliste päevade arvu aastas, mille puhul võrdlushinda peetakse usaldusväärseks vähemalt viimase 12 kuu jooksul.
IV PEATÜKK
SELLISTE BÖRSIVÄLISTE TULETISLEPINGUTE LIIKIDE KINDLAKSMÄÄRAMISE KRITEERIUMID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE KLIIRINGUKOHUSTUST
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõige 4)
Artikkel 7
ESMA hinnatavad kriteeriumid
1. Seoses asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimuste ning tegevusprotsesside standardimise astmega võtab ESMA arvesse järgmist:
a)
kas asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tingimused hõlmavad tavapäraseid õiguslikke dokumente, sealhulgas kliiringu raamlepingut, määratlusi, tüüptingimusi ja kinnitusi, mis kuuluvad lepingutingimustesse, mida vastaspooled tavaliselt kasutatavad.
b)
kas asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tegevusprotsesside puhul kohaldatakse automaatset kauplemisjärgset töötlemist ja lepingu kehtivusajal lepingut mõjutavaid sündmusi, mida juhitakse ühtsel viisil vastavalt vastaspoolte vahel laialdaselt kokkulepitud ajakavale.
2. Seoses asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi mahu ja likviidsusega võtab ESMA arvesse järgmist:
a)
kas keskse vastaspoole tagatised või finantsnõuded on proportsionaalsed riskiga, mida kliiringukohustusega kavatsetakse maandada;
b)
turumahu ja sügavuse stabiilsus seoses tootega aja jooksul;
c)
tõenäosus, et turu hajuvus jääb kliiriva liikme lepingujärgsete kohustuste täitmata jätmise korral piisavaks;
d)
tehingute arv ja väärtus.
3. Seoses asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi kohta õiglase, usaldusväärse ja üldiselt vastuvõetava hinnateabe kättesaadavusega võtab ESMA arvesse, kas asjaomasesse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute hinna täpseks kindlaksmääramiseks vajalik teave on turuosalistele hõlpsasti kättesaadav mõistlikel äritingimustel ja kas see oleks jätkuvalt hõlpsasti kättesaadav, kui asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi suhtes kohaldatakse kliiringukohustust.
V PEATÜKK
AVALIK REGISTER
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 6 lõige 4)
Artikkel 8
ESMA registrisse kantavad andmed
1. Iga börsiväliste tuletislepingute liigi puhul, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust, kantakse avalikku registrisse järgmised andmed:
a)
börsiväliste tuletislepingute varaliik;
b)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute tüüp;
c)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute alusvara;
d)
kui alusvara on finantsinstrument, märge selle kohta, kas alusavara on üksik finantsinstrument või emitent või indeks või portfell;
e)
muu alusvara puhul alusavara kategooria;
f)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute tinglik valuuta ja arveldusvaluuta;
g)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute tähtajad;
h)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute arvaldustingimused;
i)
börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvate lepingute maksesageduse vahemik;
j)
asjaomase börsiväliste tuletislepingute liigi tootetunnuskood;
k)
mis tahes muud tunnused, mille alusel eristatakse ühte asjaomasesse börsiväliste tuletislepingute liiki kuuluvat lepingut teisest.
2. Keskse vastaspoole kohta, kellele on antud tegevusluba või keda on tunnustatud seoses kliiringukohustusega, kantakse ESMA avalikku registrisse järgmised andmed:
a)
tunnuskood vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1247/2012 (6) artiklile 3;
b)
täisnimi;
c)
asutamise riik;
d)
määruse (EL) nr 648/2012 artikli 22 kohaselt määratud pädev asutus.
3. Seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga, sealhulgas igasuguse järkjärgulise rakendamisega, kantakse ESMA avalikku registrisse järgmised andmed:
a)
selliste vastaspoolte kategooriate tunnusandmed, kelle suhtes igat järkjärgulise rakendamise perioodi kohaldatakse;
b)
mis tahes muud tingimused, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standarditega järkjärgulise rakendamise perioodi kohaldamiseks.
4. ESMA avalik register sisaldab viidet määruse (EL) nr 648/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standarditele, mille kohaselt iga kliiringukohustus on kehtestatud.
5. Seoses keskse vastaspoolega, kelle kohta on pädev asutus saatnud ESMA-le teate, kantakse ESMA avalikku registrisse vähemalt järgmised andmed:
a)
keskse vastaspoole tunnused;
b)
teatatud börsiväliste tuletislepingute varaliik;
c)
börsiväliste tuletislepingute tüüp;
d)
teate saatmise kuupäev;
e)
teate saatnud pädeva asutuse tunnusandmed.
VI PEATÜKK
LIKVIIDUSE KILLUSTUMINE
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 8 lõige 5)
Artikkel 9
Likviidsuse killustumise määratlemine
1. Likviidsuse killustumisena käsitatakse olukorda, kus kauplemiskohas osaleja ei saa teha tehingut ühe või mitme kõnealuses kauplemiskohas osalejaga, kuna puudub kliirimiskord, millele kõigil osalejatel on juurdepääs.
2. Keskse vastaspoole juurdepääs kauplemiskohale, mida juba teenindab teine keskne vastaspool, ei põhjusta likviidsuse killustumist kauplemiskohas, kui ilma vajaduseta kehtestada turul valitseva keskse vastaspoole kliirivate liikmete suhtes kohustust saada juurdepääsu taotleva keskse vastaspoole kliirivaks liikmeks, saavad kõik kauplemiskohas osalejad otseselt või kaudselt kliirida ühe järgmise kaudu:
a)
vähemalt üks ühine keskne vastaspool;
b)
keskse vastaspoole kehtestatud kliirimiskord.
3. Lõike 2 punktide a või b kohaste tingimuste täitmiseks ettenähtud kord kehtestatakse enne, kui juurdepääsu taotlev keskne vastaspool hakkab osutama kliirimisteenust asjaomases kauplemiskohas.
4. Juurdepääsu lõike 2 punktis a osutatud ühisele kesksele vastaspoolele võib tagada kahe või enama kliiriva liikme või kahe või enama kliendi või kaudse kliirimiskorra kaudu.
5. Lõike 2 punktis b osutatud kliirimiskorraga võib ette näha, et sellise turuosalise tehtud tehingud kantakse üle teise keskse vastaspoole kliirivatele liikmetele. Kuigi keskse vastaspoole juurdepääsuga kauplemiskohale ei pea kaasnema koostalitlusvõimet, võib asjaomaste kesksete vastaspoolte vahel sõlmitud ja asjaomase pädeva asutuse poolt heaks kiidetud koostalitluskokkulepet kasutada selleks, et täita nõuet juurdepääsuks ühisele kliirimiskorrale.
VII PEATÜKK
FINANTSSEKTORIVÄLISED VASTASPOOLED
Artikkel 10
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 punkt a)
Kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud objektiivselt vähendavad riske
1. Börsiväline tuletisleping vähendab objektiivselt mõõdetaval viisil finantssektorivälise vastaspoole või selle konsolideerimisgrupi äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske, kui kõnealune tuletisleping ise või koosmõjus muude tuletislepingutega otse või tugeva korrelatsiooniga instrumentide kaudu vastab ühele järgmistest kriteeriumidest:
a)
börsiväline tuletisleping katab riske, mis tulenevad selliste varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtuse võimalikust muutusest, mida finantssektoriväline vastaspool või selle konsolideerimisgrupp omab, toodab, koostab, töötleb, osutab, ostab, kaubastab, rendib, müüb või saab või mille omamist, tootmist, koostamist, töötlemist, osutamist, ostmist, kaubastamist, rentimist, müümist või saamist ta oma tavapärase äritegevuse käigus põhjendatult eeldab;
b)
börsiväline tuletisleping katab riske, mis tulenevad sellisest võimalikust kaudsest mõjust punktis a osutatud varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtusele, mis on tingitud intressimäärade, inflatsioonimäärade, valuutakursside või krediidiriski kõikumisest;
c)
börsiväline tuletisleping vastab riskimaanduslepingu määratlusele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artikli 3 kohaselt vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.
Artikkel 11
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 punkt b)
Kliirimiskünnised
Kliiringukohustuse raames kohaldatakse järgmisi kliirimiskünniseid:
a)
1 miljard eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste krediidituletislepingute puhul;
b)
1 miljard eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste aktsiatuletislepingute puhul;
c)
3 miljardit eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste intressimääratuletislepingute puhul;
d)
3 miljardit eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste valuutatuletislepingute puhul;
e)
3 miljardit eurot tinglikus koguväärtuses börsiväliste kaubatuletislepingute ja muude kui punktides a-d osutatud tuletislepingute puhul.
VIII PEATÜKK
NENDE BÖRSIVÄLISTE TULETISLEPINGUTE RISKIMAANDAMISMEETODID, MIDA EI KLIIRITA KESKSE VASTASPOOLEGA
Artikkel 12
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)
Õigeaegne kinnitamine
1. Finantssektori vastaspoolte või määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10 osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte vahel sõlmitud börsiväline tuletisleping, mida ei kliirita keskse vastaspoolega, kinnitatakse võimaluse korral elektrooniliselt ning võimalikult kiiresti ja hiljemalt:
a)
krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud 28. veebruaril 2014 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks;
b)
krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud pärast 28. veebruari 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva tööpäeva lõpuks;
c)
lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud 31. augustil 2013 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva kolmanda tööpäeva lõpuks;
d)
lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2013 kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud), börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks;
e)
lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva tööpäeva lõpuks.
2. Börsiväline tuletisleping, mis on sõlmitud finantssektorivälise vastaspoolega, kellele ei ole osutatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10, kinnitatakse võimaluse korral elektrooniliselt ning võimalikult kiiresti ja hiljemalt:
a)
krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud 31. augustil 2013 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva viienda tööpäeva lõpuks;
b)
krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2013 kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud), börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva kolmanda tööpäeva lõpuks;
c)
krediidiriski vahetustehingute ja intressimäära vahetustehingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks;
d)
lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud 31. augustil 2013 või enne seda, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva seitsmenda tööpäeva lõpuks;
e)
lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2013 kuni 31. augustini 2014 (kaasa arvatud), börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva neljanda tööpäeva lõpuks;
f)
lihtaktsia vahetustehingute, valuuta vahetustehingute, kauba vahetustehingute ja kõigi muude kui punktis a osutatud tuletislepingute puhul, mis on sõlmitud pärast 31. augustit 2014, börsivälise tuletislepingu täitmispäevale järgneva teise tööpäeva lõpuks.
3. Kui lõigetes 1 või 2 osutatud tehing sõlmitakse pärast kella 16.00 kohaliku aja järgi või erinevas ajavööndis asuva vastaspoolega, mistõttu ei ole võimalik saata kinnitust ettenähtud tähtajaks, saadetakse kinnitus võimalikult kiiresti ja hiljemalt ühe tööpäeva jooksul pärast lõigetes 1 või 2 sätestatud asjakohast tähtaega.
4. Finantssektori vastaspooltel on kehtestatud menetlus, mille kohaselt teatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (8) artikli 48 kohaselt määratud pädevale asutusele iga kuu lõigetes 1 ja 2 osutatud selliste kinnitamata tuletistehingute arv, mis on kehtinud üle viie tööpäeva.
Artikkel 13
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)
Portfellide vastavusse viimine
1. Börsiväliste tuletislepingute finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled lepivad iga vastaspoolega kirjalikult või muul samaväärsel elektroonilisel viisil kokku portfellide vastavusse viimise korra. Selline kord lepitakse kokku enne börsiväliste tuletislepingute sõlmimist.
2. Portfelli vastavusse viimise teostavad börsiväliste tuletislepingute vastaspooled üksteisega või pädev kolmas isik, keda on selleks nõuetekohaselt volitanud vastaspool. Portfelli vastavusse viimine hõlmab igale konkreetsele börsivälisele tuletislepingule omaseid peamisi kauplemistingimusi ning vähemalt iga lepingu hindamist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikele 2.
3. Selleks et aegsasti teha kindlaks mis tahes kõrvalekalded börsiväliste tuletislepingute olulistes tingimustes, sealhulgas tuletislepingu hindamisel, teostatakse portfellide vastavusse viimine:
a)
finantssektori vastaspoolte või määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10 osutatud finantssektoriväliste vastaspoolte puhul:
i)
igal tööpäeval, kui vastaspoolte vahel on 500 või rohkem kehtivat börsivälist tuletislepingut;
ii)
kord nädalas, kui vastaspoolte vahel on 51 kuni 499 kehtivat börsivälist tuletislepingut mis tahes ajal nädalas;
iii)
kord kvartalis, kui vastaspoolte vahel on 50 või vähem kehtivat börsivälist tuletislepingut mis tahes ajal kvartalis.
b)
finantssektoriväliste vastaspoolte puhul, kellele ei ole osutatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10:
i)
kord kvartalis, kui vastaspoolte vahel on rohkem kui 100 kehtivat börsivälist tuletislepingut mis tahes ajal kvartalis;
ii)
kord aastas, kui vastaspoolte vahel on 100 või vähem kehtivat börsivälist tuletislepingut.
Artikkel 14
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)
Portfellide tihendamine
Finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled, kellel on vastaspoolega sõlmitud 500 või rohkem kehtivat börsivälist tuletislepingut, mida ei kliirita keskselt, kehtestavad protseduurid, et korrapäraselt ja vähemalt kaks korda aastas analüüsida portfellide tihendamise võimalust, et vähendada oma vastaspoole krediidiriski ja teostada portfellide tihendamine.
Kui finantssektori või finantssektoriväline vastaspool leiab, et portfelli tihendamine ei ole asjakohane, peab ta suutma anda selle kohta asjaomasele pädevale asutusele mõistlikke ja asjakohaseid selgitusi.
Artikkel 15
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt a)
Vaidluste lahendamine
1. Finantssektori või finantssektorivälistel vastaspooltel on üksteisega börsiväliste tuletislepingute sõlmimisel üksikasjalikult kokku lepitud protseduurid ja protsessid, et
a)
teha kindlaks vaidlused, mis on seotud lepingute tunnustamise või hindamisega ja tagatise vahetamisega vastaspoolte vahel, ning registreerida need ja jälgida neid. Kõnealuste protseduuride kohaselt registreeritakse vähemalt ajavahemik, mil vaidlus on lahendamata, vastaspool ja vaidlusalune summa;
b)
lahendada vaidlused õigeaegselt eriprotsessi kaudu nende vaidluste korral, mida ei suudeta lahendada viie tööpäeva jooksul.
2. Finantssektori vastaspooled teavitavad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 48 kohaselt määratud pädevat asutust vastaspoolte vahelistest mis tahes vaidlustest, mis on seotud börsivälise tuletislepinguga, selle hindamisega või tagatise vahetamisega summas või väärtuses üle 15 miljoni euro ning kehtivusega vähemalt 15 tööpäeva.
Artikkel 16
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt b)
Turutingimused, mis takistavad turuhinnas hindamist
1. Turutingimused, mis takistavad börsivälise tuletislepingu turuhinnas hindamist, loetakse olemasolevaks järgmistel juhtudel:
a)
turg ei ole aktiivne;
b)
mõistlikke õiglase väärtuse hinnanguid on märkimisväärne arv ja erinevate hinnangute tõenäosust ei saa põhjendatult hinnata.
2. Börsiväliste tuletislepingute turgu ei loeta aktiivseks, kui noteeritud hinnad ei ole kergesti ja korrapäraselt kättesaadavad ning need ei kajasta tegelikke ja korrapäraselt tehtavaid turutehinguid turuväärtuse alusel.
Artikkel 17
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt b)
Mudelipõhise hindamise kasutamise kriteeriumid
Mudelipõhiseks hindamiseks kasutavad finantssektori või finantssektorivälised vastaspooled mudelit, mis:
a)
hõlmab kõiki tegureid, mida vastaspooled võtaksid hinna määramisel arvesse, kusjuures kasutatakse võimalikult palju turuhinnas hindamise teavet;
b)
on kooskõlas finantsinstrumentide hindamiseks heakskiidetud majandusmeetoditega;
c)
on kalibreeritud ja valideerimiseks testitud, kasutades sama finantsinstrumendiga tehtud mis tahes jälgitavaid praegusi turutehinguid või mis tahes kättesaadavat jälgitavaid turuandmeid;
d)
on sõltumatult valideeritud ja kontrollitud muu üksuse kui riski võtva üksuse poolt;
e)
on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja heakskiidetud juhtorgani poolt nii sageli kui vajalik, pärast mis tahes olulist muutust ja vähemalt kord aastas. Kõnealuse heakskiitmise võib delegeerida komiteele.
Artikkel 18
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt c)
Pädevale asutusele esitatava grupisisest tehingut käsitleva teate üksikasjad
1. Pädevale asutusele esitatav grupisiseseid tehinguid käsitlev taotlus või teade on kirjalik ja hõlmab järgmist teavet:
a)
tehingu õiguslikud vastaspooled, sealhulgas nende tunnusandmed vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1247/2012 artiklile 3;
b)
äriõiguslikud suhted vastaspoolte vahel;
c)
teave vastaspoolte vaheliste lepinguliste suhete kohta;
d)
grupisisese tehingu kategooria, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 lõikes1 ja lõike 2 punktides a-d;
e)
selliste tehingute andmed, mille puhul taotleb vastaspool erandit, sealhulgas:
i)
börsiväliste tuletislepingute varaliik;
ii)
börsiväliste tuletislepingute tüüp;
iii)
alusvara liik;
iv)
tinglik valuuta ja arveldusvaluuta;
v)
lepingu kehtivusaegade vahemik;
vi)
arveldusviis;
vii)
eeldatav börsiväliste tuletislepingute arv, maht ja sagedus aastas.
2. Asjaomasele pädevale asutusele esitatava taotluse või teate osana esitab vastaspool ka täiendava teabe, millega tõendatakse, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigetes 6-10 sätestatud tingimused on täidetud. Tõendavad dokumendid hõlmavad dokumenteeritud riskijuhtimisprotseduuride koopiat, varasemaid tehinguandmeid, vastaspoolte vahel sõlmitud asjaomaste lepingute koopiat ja pädeva asutuse nõudel ka õiguslikku arvamust.
Artikkel 19
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt d)
ESMA-le esitatava grupisisesest tehingut käsitleva teate üksikasjad
1. Pädev asutus esitab grupisisest tehingut käsitleva teate ESMA-le kirjalikult:
a)
ühe kuu jooksul pärast teate saamist seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 7 või 9 kohase teatamisega;
b)
ühe kuu jooksul pärast otsuse esitamist vastaspoolele seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 8 või 10 kohaste pädeva asutuse otsustega.
2. ESMA-le esitatav teade hõlmab:
a)
artiklis 18 loetletud teavet;
b)
teavet selle kohta, kas otsus on positiivne või negatiivne;
c)
positiivse otsuse korral:
i)
kokkuvõtlik põhjendus selle kohta, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 7, 8, 9 või 10 kohased tingimused on täidetud;
ii)
teave selle kohta, kas erand on täielik või osaline seoses määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 8 või 10 kohase teatamisega.
d)
Negatiivse otsuse korral:
i)
teave määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõigete 6, 7, 8, 9 või 10 kohaste tingimuste kohta, mis ei ole täidetud;
ii)
kokkuvõtlik põhjendus selle kohta, et asjaomased tingimused ei ole täidetud.
Artikkel 20
(Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 14 punkt d)
Teave avalikustatavate grupisiseste erandite kohta
Grupisiseste erandite kohta avalikustatakse järgmine teave:
a)
tehingu õiguslikud vastaspooled, sealhulgas nende tunnusandmed vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1247/2012 artiklile 3;
b)
vastaspoolte vahelised suhted;
c)
kas erand on täielik või osaline;
d)
selliste börsiväliste tuletislepingute tinglik koguväärtus, mille suhtes grupisisest erandit kohaldatakse.
Artikkel 21
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikleid 13, 14 ja 15 hakatakse kohaldama kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. detsember 2012