NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 285/2014
ze dne 13. února 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se smluv s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii a předcházení vyhýbání se pravidlům a povinnostem
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 a čl. 11 odst. 14 písm. e) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby bylo možné určit, kdy lze OTC derivátovou smlouvu považovat za smlouvu s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii, jakož i stanovit případy, kdy je nutné či vhodné předcházet vyhýbání se pravidlům a povinnostem vyplývajícím z jakéhokoli ustanovení nařízení (EU) č. 648/2012, měl by být vzhledem k široké škále OTC derivátových smluv přijat přístup založený na kritériích.
(2)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 se ustanovení uvedeného nařízení považují za splněná, pokud je alespoň jedna smluvní strana usazena v zemi, pro niž Komise přijala prováděcí akt o rovnocennosti v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, by se tyto regulační technické normy měly vztahovat na smlouvy, jejichž obě smluvní strany jsou usazeny ve třetí zemi, jejíž právní, dohledové a vynucovací předpisy dosud nebyly prohlášeny za rovnocenné požadavkům stanoveným v uvedeném nařízení.
(3)
Určité informace o smlouvách uzavřených subjekty ze třetích zemí by byly nadále přístupné pouze příslušným orgánům třetí země. Proto by příslušné orgány Unie měly s těmito orgány úzce spolupracovat, aby bylo zajištěno, že příslušná ustanovení jsou uplatňována a vymáhána.
(4)
Protože pro úplné pochopení příslušných technických norem je zapotřebí technický pojem, měl by být tento pojem definován.
(5)
OTC derivátové smlouvy uzavřené subjekty usazenými ve třetích zemích kryté zárukou poskytnutou subjekty usazenými v Unii vytvářejí pro ručitele usazeného v Unii finanční riziko. Vzhledem k tomu, že toto riziko závisí na velikosti záruky poskytnuté finančními smluvními stranami na krytí OTC derivátových smluv, a vzhledem k propojením mezi finančními smluvními stranami ve srovnání s nefinančními smluvními stranami by se za smlouvy s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii měly považovat pouze OTC derivátové smlouvy uzavřené subjekty usazenými ve třetích zemích, které jsou kryté zárukou, jež přesahuje určité kvantitativní limity a je poskytnuta finanční smluvní stranou usazenou v Unii.
(6)
Finanční smluvní strany usazené ve třetích zemích mohou uzavírat OTC derivátové smlouvy prostřednictvím svých poboček v Unii. Vzhledem k dopadu, jaký má činnost těchto poboček na trhu Unie, by se OTC derivátové smlouvy uzavřené mezi těmito pobočkami v Unii měly považovat za smlouvy s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii.
(7)
OTC derivátové smlouvy uzavřené určitými smluvními stranami s hlavním cílem vyhnout se povinnosti clearingu nebo použití technik zmírňování rizika, která by se vztahovala na subjekty, jež by byly přirozenými smluvními stranami smlouvy, by se měly považovat za vyhýbání se pravidlům a povinnostem stanoveným v nařízení (EU) č. 648/2012, neboť brání dosažení záměru uvedeného nařízení, konkrétně zmírnění úvěrového rizika protistrany.
(8)
OTC derivátové smlouvy, které jsou součástí ujednání, jehož povaha nemá podnikatelské odůvodnění nebo obchodní podstatu a jehož hlavním účelem je obejít použití nařízení (EU) č. 648/2012, včetně pravidel pro podmínky osvobození, by se měly považovat za vyhýbání se pravidlům a povinnostem stanoveným v uvedeném nařízení.
(9)
Situace, kdy jednotlivé složky ujednání neodpovídají právní podstatě ujednání jako celku, kdy je ujednání realizováno způsobem, který by obvykle nebyl použit při postupu, jenž se obecně považuje za rozumné obchodní chování, kdy ujednání nebo řada ujednání obsahují prvky, jejichž důsledkem je neutralizace nebo anulace jejich vzájemné ekonomické podstaty, nebo kdy jednotlivé transakce mají cyklickou povahu, by se měly považovat za signály fingovaného ujednání nebo řady ujednání.
(10)
Technické normy týkající se smluv s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii i technické normy týkající se předcházení vyhýbání se pravidlům a povinnostem stanoveným v nařízení (EU) č. 648/2012 je vhodné stanovit v jediném nástroji, protože oba soubory technických norem se týkají povinnosti clearingu a použití technik zmírňování rizika. Kromě toho mají společné znaky, jako je jejich použití na smlouvy, jejichž smluvní strany by nepodléhaly povinnosti clearingu nebo použití technik zmírňování rizika, jestliže by nebyly splněny podmínky čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu v) a čl. 11 odst. 14 písm. e) nařízení (EU) č. 648/2012 upřesněné dále v tomto nařízení.
(11)
Jelikož subjekty třetích zemí, jichž se tyto regulační technické normy dotýkají, potřebují čas k zajištění splnění požadavků nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jejich OTC derivátové smlouvy splňují podmínky stanovené v těchto regulačních technických normách a jsou považovány za smlouvy s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii, je vhodné odložit použití ustanovení obsahujících dané podmínky o šest měsíců.
(12)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(13)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2) uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 uvedeného nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použije tato definice:
„zárukou“ se rozumí výslovně zdokumentovaný právní závazek ručitele pokrýt platby částek, které jsou nebo by mohly být splatné na základě OTC derivátových smluv krytých danou zárukou a uzavřených subjektem, v jehož prospěch byla záruka poskytnuta, oprávněnému subjektu, dojde-li k selhání definovanému v záruce nebo neprovede-li subjekt, v jehož prospěch byla záruka poskytnuta, příslušné platby.
Článek 2
Smlouvy s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii
1. OTC derivátová smlouva se považuje za smlouvu s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii, pokud alespoň jednomu subjektu ze třetí země byla finanční smluvní stranou usazenou v Unii poskytnuta záruka, která kryje celý jeho závazek plynoucí z dané OTC derivátové smlouvy nebo jeho část a splňuje obě tyto podmínky:
a)
kryje celý závazek subjektu ze třetí země vyplývající z jedné nebo více OTC derivátových smluv v souhrnné pomyslné výši nejméně 8 miliard EUR nebo ekvivalentu v příslušné cizí měně nebo kryje pouze část závazku subjektu ze třetí země vyplývajícího z jedné nebo více OTC derivátových smluv v souhrnné pomyslné výši nejméně 8 miliard EUR nebo ekvivalentu v příslušné cizí měně vydělené procentním podílem závazku krytým zárukou;
b)
je rovna nejméně 5 % součtu stávajících expozic, jak je definuje čl. 272 bod 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3), v OTC derivátových smlouvách finanční smluvní strany usazené v Unii, která záruku poskytla.
Pokud je maximální výše záruky nižší než limit stanovený v písmenu a) prvního pododstavce, nemají smlouvy kryté touto zárukou přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, ledaže by částka záruky byla zvýšena, přičemž v takovém případě ručitel v den zvýšení záruky znovu posoudí přímý, podstatný a předvídatelný vliv smluv v Unii podle podmínek stanovených v písmenech a) a b) prvního pododstavce.
Pokud závazek vyplývající z jedné nebo více OTC derivátových smluv nedosahuje limitu stanoveného v písmenu a) prvního pododstavce, nepovažují se tyto smlouvy za smlouvy s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii, a to ani tehdy, jestliže se maximální výše záruky kryjící tento závazek rovná limitu stanovenému v písmenu a) prvního pododstavce nebo je vyšší, ani je-li splněna podmínka stanovená v písmenu b) prvního pododstavce.
V případě zvýšení závazku vyplývajícího z OTC derivátových smluv nebo snížení stávající expozice ručitel znovu posoudí, zda jsou podmínky stanovené v písmenech a) a b) prvního pododstavce splněny. Posouzení se provádí v den zvýšení závazku pro podmínku stanovenou v písmenu a) prvního pododstavce a měsíčně pro podmínku stanovenou v písmenu b) prvního pododstavce.
OTC derivátové smlouvy v souhrnné pomyslné výši nejméně 8 miliard EUR nebo ekvivalentu v příslušné cizí měně uzavřené před poskytnutím nebo zvýšením záruky a následně kryté zárukou, jež splňuje podmínky stanovené v písmenech a) a b) prvního pododstavce, se považují za smlouvy s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii.
2. OTC derivátová smlouva se považuje za smlouvu s přímým, podstatným a předvídatelným vlivem v Unii, pokud oba subjekty usazené ve třetí zemi uzavřou tuto smlouvu prostřednictvím svých poboček v Unii a byly by považovány za finanční smluvní strany, pokud by byly usazeny v Unii.
Článek 3
Případy, kdy je nutné či vhodné předcházet vyhýbání se pravidlům nebo povinnostem stanoveným v nařízení (EU) č. 648/2012
1. OTC derivátová smlouva se považuje za smlouvu, jejímž účelem je obejít provádění určitých ustanovení nařízení (EU) č. 648/2012, pokud při posouzení smlouvy jako celku a zohlednění všech okolností lze ze způsobu, jakým byla uzavřena, usuzovat, že jejím hlavním účelem je vyhnout se provádění určitých ustanovení uvedeného nařízení.
2. Pro účely odstavce 1 se smlouva považuje za smlouvu, jejímž hlavním účelem je vyhnout se provádění určitých ustanovení nařízení (EU) č. 648/2012, pokud hlavním účelem ujednání nebo řady ujednání souvisejících s touto OTC derivátovou smlouvou je zmařit záměr, smysl a účel kteréhokoli ustanovení nařízení (EU) č. 648/2012, jež by se jinak použilo, včetně případů, kdy je smlouva součástí fingovaného ujednání nebo řady ujednání.
Ujednání, které ve svém základu nemá podnikatelské odůvodnění, obchodní podstatu nebo relevantní ekonomické důvody a jehož součástí je jakákoli smlouva, transakce, plán, opatření, operace, dohoda, podpora, srozumění, příslib, závazek nebo událost, se považuje za fingované ujednání. Ujednání se může skládat z více než jednoho kroku nebo části.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 2 se použije ode dne 10. října 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. února 2014.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 285/2014,
13. veebruar 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad lepingute otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju liidus, ning selleks et ära hoida normidest ja kohustustest kõrvalekaldumist
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4 ja artikli 11 lõike 14 punkti e,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kuna börsiväliseid tuletislepinguid on palju ja erinevaid, siis selleks et kindlaks teha, millistel tingimustel loetakse, et börsivälisel tuletislepingul on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus, ja millised on olukorrad, kus on vajalik või asjakohane vältida kõrvalekaldumist määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud normidest või kohustustest, tuleks kohaldada kriteeriumidel põhinevat lähenemisviisi.
(2)
Arvestades, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 3 kohaselt loetakse nimetatud määruses sätestatud kohustused täidetuks, kui vähemalt üks vastaspooltest on asutatud riigis, mille kohta komisjon on vastu võtnud samaväärsust kinnitava rakendusakti vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõikele 2, tuleks käesolevaid regulatiivseid tehnilisi standardeid kohaldada selliste lepingute suhtes, mille puhul mõlemad vastaspooled on asutatud kolmandas riigis, mille kohta ei ole veel kinnitatud, et selle õigus- ja järelevalvekord ning riiklikku sundi käsitlevad sätted oleksid määruses sätestatud nõuetega samaväärsed.
(3)
Teatavad andmed kolmandate riikide isikute poolt sõlmitud lepingute kohta oleksid endiselt kättesaadavad ainult kolmandate riikide pädevatele asutustele. Seepärast peaksid liidu pädevad asutused kolmandate riikide asutustega tihedat koostööd tegema tagamaks, et asjaomaseid sätteid kohaldatakse ja nende nõudeid täidetakse.
(4)
Võttes arvesse, et asjaomaste tehniliste standardite täielikuks mõistmiseks on vajalik erialatermin, peaks see termin olema määratletud.
(5)
Kolmandas riigis asutatud üksustega sõlmitud börsiväline tuletisleping, millele on andnud garantii liidus asutatud üksus, loob finantsriski liidus asutatud garantii andja jaoks. Arvestades, et see risk sõltub finantssektori vastaspoolte poolt börsivälisele tuletislepingule antud garantii suurusest, ning võttes arvesse finantssektori vastaspoolte omavahelisi seoseid võrreldes finantssektoriväliste vastaspooltega, tuleks lugeda, et ainult kolmandas riigis asutatud üksuste poolt sõlmitud sellistel börsivälistel tuletislepingutel, mille kohta liidus asutatud finantssektori vastaspool on välja andnud garantii, mis ületab teatava kvantitatiivse künnise, on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus.
(6)
Kolmandas riigis asutatud finantssektori vastaspooled saavad sõlmida börsiväliseid tuletislepinguid oma filiaalide kaudu liidus. Võttes arvesse filiaalide tegevuse mõju liidu turul, tuleks lugeda, et liidu filiaalide vahel sõlmitud börsivälistel tuletislepingutel on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus.
(7)
Kui konkreetsed vastaspooled sõlmivad börsivälise tuletislepingu, mille peamine eesmärk on vältida kliirimiskohustuse kohaldamist või selliste riski maandamise tehnikate kasutamist, mida kohaldatakse üksuste suhtes, kes oleksid olnud sellise lepingu loomulikeks vastaspoolteks, tuleks seda lugeda kõrvalekaldumiseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud normidest või kohustustest, kuna see takistab määruse eesmärgi saavutamist, milleks on vastaspoolte krediidiriski vähendamine.
(8)
Kui börsiväline tuletisleping on osa kokkuleppest, mida ei toeta ärilised kaalutlused või millel puudub majanduslik sisu ja mille peamine eesmärk on vältida määruse (EL) nr 648/2012, sh erandi tegemise tingimusi sätestavate sätete kohaldamist, tuleks seda lugeda kõrvalekaldumiseks nimetatud määruses sätestatud normidest või kohustustest.
(9)
Fiktiivse kokkuleppe või fiktiivse kokkulepete seeria tunnusteks tuleks lugeda olukordi, kus kokkuleppe eri osad ei ole kooskõlas kokkuleppe kui terviku õigusliku sisuga, kus kokkulepe sõlmitakse viisil, mida tavapäraselt ei kasutataks mõistliku äritava korral, kus kokkulepe või kokkulepete seeria hõlmab elemente, mis sisuliselt neutraliseerivad või tühistavad vastastikku üksteise majandusliku mõju, või kus tehingud on oma loomult ringlevad.
(10)
Soovitav on sätestada tehnilised standardid lepingute kohta, millel on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus, ning tehnilised standardid määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud normidest või kohustustest kõrvalekaldumise kohta ühes õigusaktis, kuna mõlemat liiki tehnilised standardid on seotud kliirimiskohustuse ja riski maandamise tehnikatega. Lisaks on mõlemat liiki standarditel ühiseid jooni, näiteks kohaldatakse neid lepingute suhtes, mille vastaspooltel ei oleks kliirimiskohustust või mille vastaspoolte suhtes ei kohaldataks riski maandamise tehnikaid, kui määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunkti v ja artikli 11 lõike 14 punkti e tingimused, mida täpsustatakse käesolevas määruses, ei ole täidetud.
(11)
Võttes arvesse, et kolmandate riikide üksused, kelle suhtes käesolevaid regulatiivseid tehnilisi standardeid kohaldatakse, vajavad aega, et korraldada määruse (EL) nr 648/2012 nõuete täitmine, kui loetakse, et nende börsivälistel tuletislepingutel on vastavalt käesolevate tehniliste standardite nõuetele otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus, on asjakohane neid nõudeid sisaldavate sätete kohaldamine kuus kuud edasi lükata.
(12)
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).
(13)
ESMA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artiklile 10 viinud läbi avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust kõnealuse määruse artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist mõistet:
„garantii”- garantii andja selgesõnaliselt dokumenteeritud õiguslik kohustus maksta soodustatud isikule summad, mis on sissenõutavad või võivad muutuda sissenõutavateks vastavalt garantii saanud üksuse börsivälistele tuletislepingutele, mille kohta garantii on antud, juhul kui tegemist on garantiis määratletud makseviivitusega või kui garantii saanud üksus ei ole makset teinud.
Artikkel 2
Lepingud, millel on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus
1. Loetakse, et börsivälisel tuletislepingul on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus, kui vähemalt üks kolmanda riigi üksus on saanud liidus asutatud finantssektori vastaspoolelt garantii, mis katab kõik või osa selle üksuse börsivälisest tuletislepingust tulenevatest kohustustest sellises ulatuses, et garantii vastab mõlemale järgmistest tingimustest:
a)
garantii hõlmab kolmanda riigi üksuse kõiki kohustusi, mis tulenevad ühest või mitmest börsivälisest tuletislepingust, tingliku koguväärtusega vähemalt 8 miljardit eurot või samaväärne summa asjakohases välisvaluutas, või garantii hõlmab osa kolmanda riigi üksuse kohustustest, mis tulenevad ühest või mitmest börsivälisest tuletislepingust, tingliku koguväärtusega vähemalt 8 miljardit eurot või samaväärne summa asjakohases välisvaluutas, mis on jagatud hõlmatud kohustuste osa protsentuaalse osaga;
b)
garantii võrdub vähemalt 5 %-ga praeguste riskipositsioonide summast, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (3) artikli 272 punktis 17 ja mis tulenevad garantii andnud liidus asutatud finantssektori vastaspoole börsivälistest tuletislepingutest.
Kui garantii on antud maksimumsummale, mis on väiksem kui esimese lõigu punktis a sätestatud künnis, ei ole garantiiga kaetud lepingutel liidus otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju, välja arvatud juhul, kui garantii summat suurendatakse, millisel juhul peab garantii andja garantii suurendamise päeval uuesti hindama, kas lepingutel on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus vastavalt esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimustele.
Kui ühest või mitmest börsivälisest tuletislepingust tuleneva kohustuse väärtus on väiksem esimese lõigu punktis a sätestatud künnisest, loetakse, et sellistel lepingutel ei ole liidus otsest, märkimisväärset ja prognoositavat mõju isegi juhul, kui kohustust hõlmava garantii maksimumsumma võrdub esimese lõigu punktis a sätestatud künnisega või ületab seda ja isegi juhul, kui esimese lõigu punktis b sätestatud tingimus on täidetud.
Juhul kui börsivälistest tuletislepingutest tulenevaid kohustusi suurendatakse või praegusi riskipositsioone vähendatakse, hindab garantii andja uuesti, kas esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud. Esimese lõigu punktis a sätestatud tingimuse osas peab hindamine toimuma kohustuse suurenemise päeval ja esimese lõigu punktis b sätestatud tingimuse osas igakuiselt.
Loetakse, et sellistel börsivälistel tuletislepingutel tingliku koguväärtusega vähemalt 8 miljardit eurot või samaväärne summa asjakohases välisvaluutas, mis on sõlmitud enne garantii andmist või suurendamist ja mis hiljem on hõlmatud garantiiga, mis vastab esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimustele, on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus.
2. Loetakse, et börsivälisel tuletislepingul on otsene, märkimisväärne ja prognoositav mõju liidus, juhul kui kaks kolmandas riigis asutatud üksust sõlmivad börsivälise tuletislepingu oma liidus asuvate filiaalide kaudu ja kui nad oleksid asutatud liidus, loetaks neid finantssektori vastaspoolteks.
Artikkel 3
Olukorrad, kus on vajalik või asjakohane vältida kõrvalekaldumist määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud normidest või kohustustest
1. Loetakse, et börsivälise tuletislepingu eesmärk on hoida kõrvale määruse (EL) nr 648/2012 mis tahes sätte kohaldamisest, kui leping on sõlmitud sellisel viisil, et tervikuna vaadates ja kõiki asjaolusid arvesse võttes saab selle peamiseks eesmärgiks pidada nimetatud määruse sätete kohaldamise vältimist.
2. Lõike 1 tähenduses loetakse, et lepingu peamiseks eesmärgiks on määruse (EL) nr 648/2012 mis tahes sätte kohaldamise vältimine, kui börsivälise tuletislepinguga seotud kokkuleppe või kokkulepete seeria peamine eesmärk on nurjata määruse (EL) nr 648/2012 mis tahes sellise sätte sisu, tähendus ja eesmärk, mida muidu kokkuleppe suhtes kohaldataks, kaasa arvatud juhul, kui see on osa fiktiivsest kokkuleppest või fiktiivsete kokkulepete seeriast.
Kokkulepe, mis sisuliselt ei põhine ärilistel kaalutlustel või millel puudub majanduslik sisu või millel ei ole majanduslikke põhjendusi ja mis koosneb mis tahes lepingust, tehingust, skeemist, toimingust, operatsioonist, leppest, toetusest, sobingust, lubadusest, kohustusest või sündmusest, loetakse fiktiivseks kokkuleppeks. Kokkulepe võib koosneda rohkem kui ühest etapist või osast.
Artikkel 4
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 2 kohaldatakse alates 10. oktoobrist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 13. veebruar 2014