NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 548/2014
ze dne 21. května 2014
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž se analyzovaly environmentální a ekonomické aspekty transformátorů. Studie byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami ze Společenství a její výsledky byly zveřejněny. Transformátory jsou považovány za výrobky spojené se spotřebou energie ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice 2009/125/ES.
(2)
Ze studie vyplynulo, že energie ve fázi používání je nejvýznamnějším environmentálním aspektem, který lze řešit pomocí návrhu výrobku. Při výrobě transformátorů se používá značné množství surovin (měď, železo, pryskyřice, hliník), ale zdá se, že tržní mechanismy zajišťují přiměřenou likvidaci na konci životnosti, a proto není nutné stanovit související požadavky na ekodesign.
(3)
Požadavky na ekodesign stanovené v příloze I se vztahují na výrobky uvedené na trh nebo do provozu bez ohledu na místo jejich instalace. Tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(4)
Transformátory se obvykle kupují na základě rámcových dohod. V této souvislosti se nákupem rozumí uzavření smlouvy s výrobcem o dodávce daného množství transformátorů. Má se za to, že smlouva vstoupila v platnost dnem, kdy ji smluvní strany podepsaly.
(5)
Na některé kategorie transformátorů by se toto nařízení nemělo vztahovat, a to kvůli jejich specifické funkci. Spotřeba energie a potenciál úspor těchto transformátorů je ve srovnání s jinými transformátory zanedbatelný.
(6)
Ústupky z hlediska právní úpravy se činí kvůli omezení hmotnosti pro montáž transformátorů na sloupy rozvodné sítě. Aby se zabránilo nesprávnému použití transformátorů vyráběných speciálně pro montáž na sloupy, měl by na nich být viditelný nápis „Pouze pro provoz na sloupu“, aby se usnadnila práce vnitrostátních orgánů pro dohled nad trhem.
(7)
Ústupky z hlediska právní úpravy jsou poskytovány, pokud jde o transformátory vybavené zařízením schopným plnit funkce regulace napětí pro integraci distribuované výroby energie z obnovitelných zdrojů do distribuční soustavy. Tyto ústupky by měly být postupně ukončeny v souvislosti s tím, jak bude tato vznikající technologie dozrávat a budou k dispozici normy měření, které umožní oddělit ztráty spojené s jádrovým transformátorem od ztrát spojených se zařízením plnícím doplňkové funkce.
(8)
Požadavky na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost středních výkonových transformátorů a o energetickou účinnost velkých výkonových transformátorů by měly být stanoveny s ohledem na harmonizaci požadavků na ekodesign těchto přístrojů v celém Společenství. Tyto požadavky by rovněž přispěly k účinnému fungování vnitřního trhu a k lepšímu environmentálnímu profilu členských států.
(9)
Stanovení požadavků na ekodesign pro střední a velké výkonové transformátory je rovněž nezbytné k tomu, aby na trh více pronikly technologie a konstrukční varianty zlepšující jejich energetickou účinnost nebo výkon. Celkové ztráty všech transformátorů v zemích EU27 v roce 2008 dosáhly 93,4 TWh/rok. Potenciál ke zlepšení nákladové efektivnosti prostřednictvím účinnější konstrukce se odhaduje na asi 16,2 TWh/rok v roce 2025, což odpovídá 3,7 milionu tun emisí C02.
(10)
Je nezbytné zajistit postupný vstup požadavků na ekodesign v platnost s cílem poskytnout výrobcům přiměřený časový rámec pro konstrukční změny jejich výrobků. Lhůty pro tyto požadavky by měly být stanoveny s ohledem na dopady na náklady pro výrobce, zejména pro malé a střední podniky, a zároveň tak, aby se zajistilo včasné dosažení cílů politiky.
(11)
S cílem umožnit efektivní provádění nařízení se vnitrostátním regulačním orgánům důrazně doporučuje zohlednit dopad minimálních požadavků na energetickou účinnost na počáteční náklady u transformátoru a umožnit instalaci účinnějších transformátorů, než nařízení požaduje, kdykoli je to ekonomicky odůvodněné z hlediska celého životního cyklu, včetně přiměřeného vyhodnocení snížení ztrát.
(12)
Pro snazší kontrolu shody by měli výrobci poskytovat údaje v technické dokumentaci uvedené v přílohách IV a V směrnice 2009/125/ES.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh nebo do provozu výkonových transformátorů s minimálním výkonem 1 kVA používaných v elektrických přenosových a distribučních sítích o kmitočtu 50 Hz nebo pro průmyslové aplikace. Nařízení je použitelné pouze pro transformátory zakoupené po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Toto nařízení se nevztahuje na transformátory speciálně konstruované a užívané pro tyto aplikace:
-
přístrojové transformátory, speciálně konstruované k napájení měřicích přístrojů, elektroměrů, relé a dalších podobných přístrojů;
-
transformátory s nízkonapěťovými vinutími speciálně konstruované pro použití s usměrňovači k zajištění stejnosměrného napájení;
-
transformátory speciálně konstruované k přímému připojení k peci;
-
transformátory speciálně konstruované pro zařízení na moři a plovoucí zařízení na moři;
-
transformátory speciálně konstruované pro mobilní tísňová zařízení;
-
transformátory a autotransformátory speciálně konstruované pro železniční napájecí systémy;
-
uzemňovací transformátory, tj. třífázové transformátory, které mají poskytnout nulový bod pro účely uzemnění sítě;
-
trakční transformátory namontované na kolejových vozidlech, tj. transformátory připojené k trolejovému vedení střídavého nebo stejnosměrného proudu, a to přímo nebo prostřednictvím převodníku, který se používá v pevných zařízeních železničních aplikací;
-
zapalovací transformátory, speciálně konstruované k zapalování třífázových indukčních motorů k vyloučení prudkých poklesů napájecího napětí;
-
zkušební transformátory, speciálně konstruované k použití v elektrickém obvodu k vytvoření proudu o specifickém napětí nebo proudu pro účely zkoušení elektrických zařízení;
-
svařovací transformátory, speciálně konstruované pro použití v zařízeních pro obloukové svařování nebo zařízeních pro odporové svařování;
-
transformátory, které jsou speciálně konstruovány pro zařízení do výbušného prostředí a hlubinnou těžbu (2);
-
transformátory, které jsou speciálně konstruovány pro použití v hluboké vodě (ponořené);
-
transformátory pro rozhraní o středním až středním napětí, do 5 MVA;
-
velké výkonové transformátory, prokáže-li se, že pro konkrétní použití nejsou dostupné technicky proveditelné alternativy, které by splňovaly požadavky minimální účinnosti stanovené tímto nařízením;
-
velké výkonové transformátory, které jsou identickou náhradou stávajících velkých výkonových transformátorů ve stejném fyzickém umístění/instalaci, pokud tohoto nahrazení nelze dosáhnout bez neúměrných nákladů spojených s jejich přepravou a/nebo instalací;
kromě požadavků na informace o výrobcích a technickou dokumentaci uvedených v příloze I bodech 3 a 4.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení a jeho příloh se rozumí:
1)
„výkonovým transformátorem“ statické zařízení se dvěma nebo více vinutími, které pomocí elektromagnetické indukce mění systém střídavého napětí a proudu na jiný systém střídavého napětí a proudu obvykle s jinými hodnotami a ve stejném kmitočtu za účelem přenosu elektrické energie;
2)
„malým výkonovým transformátorem“ výkonový transformátor s nejvyšším napětím pro zařízení nepřesahujícím 1,1 kV;
3)
„středním výkonovým transformátorem“ výkonový transformátor s nejvyšším napětím pro zařízení vyšším než 1,1 kV, ale nepřesahujícím 36 kV a jmenovitým výkonem rovným 5 kVA nebo vyšším, avšak nižším než 40 MVA bez ohledu na nejvyšší napětí pro zařízení;
4)
„velkým výkonovým transformátorem“ výkonový transformátor s nejvyšším napětím pro zařízení přesahujícím 36 kV a jmenovitým výkonem rovným 5 kVA nebo vyšším nebo jmenovitým výkonem rovným 40 MVA nebo vyšším bez ohledu na nejvyšší napětí pro zařízení;
5)
„transformátorem ponořeným do kapaliny“ výkonový transformátor, v němž jsou magnetický obvod a vinutí ponořeny do kapaliny;
6)
„transformátorem suchého typu“ výkonový transformátor, v němž nejsou magnetický obvod a cívky ponořeny do izolační kapaliny;
7)
„středním výkonovým transformátorem montovaným na sloup“ výkonový transformátor se jmenovitým výkonem do 315 kVA vhodný pro venkovní použití a určený k montáži na podpůrné konstrukce nadzemního elektrického vedení;
8)
„distribučním transformátorem k regulaci napětí“ střední výkonový transformátor vybavený dalšími díly, uvnitř nebo vně nádoby transformátoru, k automatickému ovládání vstupního nebo výstupního napětí pro účely regulace zatěžovacího napětí;
9)
„vinutím“ soubor závitů, jež tvoří elektrický obvod spojený s jedním z napětí určených pro transformátor;
10)
„jmenovitým napětím vinutí“ (Ur) vyčleněné napětí, které má být použito nebo vyvinuto za stavu bez zatížení mezi svorkami vinutí bez odboček nebo vinutí s odbočkami připojeného k hlavní odbočce;
11)
„vysokonapěťovým vinutím“ vinutí s nejvyšším jmenovitým napětím;
12)
„nejvyšším napětím pro zařízení“ (Um) vztahujícím se na vinutí transformátoru nejvyšší efektivní hodnota (RMS) napětí mezi dvěma fázemi v třífázovém systému, pro který je vinutí transformátoru konstruováno s ohledem na svou izolaci;
13)
„jmenovitým výkonem“ (Sr) konvenční hodnota zdánlivého výkonu přiřazeného k vinutí, která společně se jmenovitým napětím vinutí určuje jeho jmenovitý proud;
14)
„ztrátou pod zatížením“ (Pk) činný výkon pohlcený při jmenovitém kmitočtu a referenční teplotě spojené s dvojicí vinutí, proudí-li jmenovitý proud (proud odbočky) síťovou svorkou (síťovými svorkami) jednoho z vinutí a svorky ostatních vinutí jsou v krátkém spojení s jakýmkoli vinutím opatřeným odbočkami napojenými na jeho hlavní odbočku, zatímco další vinutí, pokud existují, jsou v otevřeném obvodu;
15)
„ztrátou při chodu naprázdno“ (Po) činný výkon pohlcený při jmenovitém kmitočtu, když je transformátor uveden pod napětí a sekundární obvod je otevřen. Zapínací napětí je jmenovité napětí, a je-li vinutí pod napětím vybaveno odbočkou, je napojeno na jeho hlavní odbočku.
16)
„indexem špičkové účinnosti“ (PEI) maximální hodnota poměru přenášeného zdánlivého výkonu transformátoru po odečtení elektrické ztráty k přenášenému zdánlivému výkonu transformátoru.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Malé výkonové transformátory, střední výkonové transformátory a velké výkonové transformátory musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
Posuzování shody se provede použitím postupu interní kontroly návrhu stanoveného v příloze IV směrnice 2009/125/ES nebo postupu systému řízení stanoveného přílohou V uvedené směrnice.
Článek 5
Ověřovací postup pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států ověřovací postup popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty pro transformátory s nejlepšími výkonovými parametry, které jsou technologicky možné v době přijetí tohoto nařízení, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději tři roky poté, co toto nařízení vstoupí v platnost, Komise je přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledky tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Tento přezkum posoudí přinejmenším tyto otázky:
-
možnost stanovit minimální hodnoty indexu špičkové účinnosti pro všechny střední výkonové transformátory, včetně těch o jmenovitém výkonu nižším než 3 150 kVA;
-
možnost oddělit ztráty spojené s jádrovým transformátorem od ztrát spojených se zařízeními plnícími funkce regulace napětí, pokud je tomu tak;
-
vhodnost stanovení požadavků minimální energetické výkonnosti pro jednofázové výkonové transformátory, jakož i pro malé výkonové transformátory;
-
zda jsou ústupky u transformátorů montovaných na sloupy a u zvláštních kombinací napětí vinutí pro střední výkonové transformátory i nadále vhodná;
-
možnost zahrnout jiné dopady na životní prostředí, než které jsou způsobeny spotřebou energie ve fázi užívání.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2014.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 548/2014,
21. mai 2014,
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise kohta seoses väikeste, keskmiste ja suurte jõutrafodega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (1), eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti trafode keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuring tehti koostöös liidu sidusrühmade ja huvitatud isikutega ning uuringu tulemused avaldati. Trafosid käsitletakse energiamõjuga toodetena direktiivi 2009/125/EÜ artikli 2 lõike 1 tähenduses.
(2)
Uuringust nähtus, et kõige märkimisväärsem keskkonnaaspekt, millele tootearenduse käigus tähelepanu pöörata, on energiatarve kasutamisfaasis. Trafode valmistamiseks kasutatakse suurel hulgal toormaterjali (nt vask, raud, vaikained ja alumiinium), kuid turumehhanismid näivad tagavat nõuetekohase lõppkäitluse, mistõttu pole tarvis kehtestada asjaomaseid ökodisaini nõudeid.
(3)
I lisas esitatud ökodisaini nõuded kehtivad turule lastud ja kasutusele võetud toodete suhtes paigalduskohast sõltumata. Seega ei saa nimetatud nõudeid panna sõltuma toote kasutusotstarbest.
(4)
Trafosid ostetakse harilikult raamlepingute alusel. Selles kontekstis tähendab ostmine lepingu sõlmimist tootjaga teatava hulga trafode tarnimiseks. Leping jõustub selle allkirjastamise kuupäeval.
(5)
Teatavad trafode kategooriad ei peaks kuuluma selle määruse reguleerimisalasse oma spetsiifilise funktsiooni tõttu. Selliste trafode energiatarbimine ja säästupotentsiaal on teiste trafodega võrreldes väheoluline.
(6)
Õiguslikud järeleandmised on lubatud kaalupiirangute tõttu trafode paigaldamisel elektripostidele. Selleks et vältida spetsiaalselt postidele paigaldamiseks valmistatud trafode väärkasutust, peaks neil olema nähtav märge „Paigaldamiseks ainult elektripostidele”, et lihtsustada riiklike turujärelevalveasutuste tööd.
(7)
Õiguslikud järeleandmised on lubatud trafode puhul, mis on varustatud pinge reguleerimist võimaldavate seadistega, et integreerida taastuvatest energiaallikatest pärineva energia hajustootmine jaotusvõrku. Selliste järeleandmiste kasutamisest tuleks järk-järgult loobuda, sest kujunemisjärgus tehnoloogia areneb ning kättesaadavaks muutuvad mõõtmisstandardid, mis võimaldavad eristada südamiktrafoga seotud kadusid lisafunktsioone sooritavate seadistega seotud kadudest.
(8)
Ökodisaini nõuete kehtestamisel keskmiste ja suurte jõutrafode energiatõhususele ja -tulemuslikkusele tuleb arvesse võtta nende seadmete ökodisaini nõuete ühtlustamist kogu liidus. Selliste nõuete täitmine aitaks ühtlasi kaasa siseturu tõhusale toimimisele ja liikmesriikide keskkonnatoime parandamisele.
(9)
Ökodisaini nõuete kehtestamine keskmistele ja suurtele jõutrafodele on vajalik ka selleks, et lihtsustada energiatõhusust või -tulemuslikkust parandavate tehniliste ja disainilahenduste turulejõudmist. ELi 27 liikmesriigi trafode energiakaod ulatusid 2008. aastal 93,4 TWh-ni aastas. 2025. aastaks on disaini täiustamise kaudu võimalik saavutada hinnanguliselt 16,2 TWh suurune aastane kulutõhus paranemispotentsiaal, mis vastab ligikaudu 3,7 Mt suurusele süsinikdioksiidi heitkogusele.
(10)
Ökodisaini nõuded peaksid jõustuma astmeliselt, et anda tootjatele oma toodete ümberkujundamiseks piisavalt aega. Nõuete rakendamise tähtaegade kehtestamisel tuleb arvesse võtta tootjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid, tagades ühtlasi strateegiliste eesmärkide õigeaegse saavutamise.
(11)
Määruse tõhusaks rakendamiseks soovitatakse riiklikel reguleerivatel asutustel võtta kindlasti arvesse energiatõhususe miinimumnõuete mõju trafo alghinnale ning võimaldada määruses sätestatust veelgi tõhusamate trafode kasutuselevõttu, kui need on kogu olelusringi lõikes majanduslikult põhjendatud, kaasa arvatud kadude vähendamise adekvaatne hindamine.
(12)
Selleks et hõlbustada nõuetele vastavuse kontrollimist, tuleks tootjatelt nõuda teabe esitamist direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis.
(13)
Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaini nõuded 1 kVA suuruse minimaalse nimivõimsusega ning sagedusel 50 Hz toimivates elektrienergia põhi- ja jaotusvõrkudes või tööstuslikes rakendustes kasutatavate jõutrafode turule laskmisele ja kasutuselevõtule. Määrust kohaldatakse üksnes trafode suhtes, mis on ostetud pärast määruse jõustumist.
2. Määrus ei kehti trafodele, mis on spetsiaalselt välja töötatud ja mida kasutatakse järgmisel otstarbel:
-
mõõtetrafod mõõteriistade, mõõdikute, releede ja muude sarnaste seadmete varustamiseks;
-
madalpingemähisega trafod kasutamiseks koos alaldiga alalisvoolu andmiseks;
-
trafod otse tööstusahjuga ühendamiseks;
-
avamererajatiste või avamere ujuvrajatiste trafod;
-
teisaldatavate avariipaigaldiste trafod;
-
raudteede toitesüsteemide trafod ja autotrafod;
-
maandustrafod, st kolmefaasilised trafod, mis annavad süsteemi maandamiseks neutraalpunkti;
-
veeremile paigaldatud veotrafod, st vahelduv- või alalisvoolu kontaktliiniga otse või muunduri kaudu ühendatud trafod, mida kasutatakse raudteerajatiste fikseeritud paigaldistes;
-
käivitustrafod kolmefaasiliste asünkroonmootorite käivitamiseks, et vältida pingelange;
-
vooluahelas kasutatavad katsetrafod, mis võimaldavad tekitada elektriseadmete kontrollimiseks teatava pinge või voolutugevuse;
-
kaar- või takistuskeevitusseadmetes kasutatavad keevitustrafod;
-
plahvatuskindlate seadmete ja kaevandusseadmete trafod (2);
-
süvaveeseadmete trafod;
-
keskpinge-keskpinge (MV-MV) vahetrafod võimsusega kuni 5 MVA;
-
suured jõutrafod, juhul kui on tõestatud, et teatavale rakendusele puuduvad tehniliselt otstarbekad alternatiivid määrusega kehtestatud energiatõhususe miinimumnõuetele vastamiseks;
-
suured jõutrafod, mis on identsed asendusseadmed samas füüsilises asukohas või paigaldises olemasolevatele suurtele jõutrafodele, kui asendamine ei ole võimalik ilma trafode transportimise või paigaldamisega seotud ebaproportsionaalsete kulutusteta;
välja arvatud see, mis on seotud I lisa punktides 3 ja 4 sätestatud tooteinfo nõuete ja tehniliste dokumentidega.
Artikkel 2
Mõisted
Käesoleva määruse ja selle lisade kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid.
1)
„Jõutrafo” - kahe või enama mähisega staatiline seade, mis elektromagnetilise induktsiooni abil transformeerib vahelduvpinge- ja voolusüsteemi teise, tavaliselt erinevate väärtustega, kuid sama sagedusega pinge- ja voolusüsteemi elektrienergia edastuse eesmärgil.
2)
„Väike jõutrafo” - jõutrafo, mille maksimumpinge seadmesse ei ole suurem kui 1,1 kV.
3)
„Keskmine jõutrafo” - jõutrafo, mille maksimumpinge seadmesse on üle 1,1 kV, kuid alla 36 kV, ning nimivõimsus 5 kVA või üle selle, kuid alla 40 MVA.
4)
„Suur jõutrafo” - jõutrafo, mille maksimumpinge seadmesse on üle 36 kV ning nimivõimsus 5 MVA või üle selle või mille nimivõimsus on 40 MVA või üle selle sõltumata seadme maksimumpingest.
5)
„Vedeliktäitega trafo” - jõutrafo, mille magnetahel ja mähised paiknevad vee all.
6)
„Kuivtrafo” - jõutrafo, mille magnetahel ja mähised ei paikne isoleerivas vedelikus.
7)
„Elektripostile paigaldatav keskmine jõutrafo” - välitingimustesse sobiv jõutrafo nimivõimsusega kuni 315 KVA, mis paigaldatakse õhuliine hoidvate tugistruktuuride külge.
8)
„Pingeregulaatoriga jaotustrafo” - keskmine jõutrafo, mille trafopaagis või sellest väljaspool paiknevad lisakomponendid reguleerivad koormuse all automaatselt trafo sisend- ja väljundpinget.
9)
„Mähis” - keerdude kogum, mis moodustab trafo ühe nimipingega seotud elektriahela.
10)
„Mähise nimipinge” (Ur) - pinge, mida kasutatakse või mis tekitatakse koormusvabalt väljavõtteta mähise või väljavõttega mähise keskväljavõtte otste vahel.
11)
„Kõrgepingemähis” - kõrgeima nimipingega mähis.
12)
„Seadme maksimumpinge” (Um) - liinipinge suurim ruutkeskmine väärtus, mis kehtib trafo mähisele kolmefaasilises süsteemis, mille jaoks mähise isolatsioon on ette nähtud.
13)
„Nimivõimsus” (Sr) - mähise näivvõimsuse kokkuleppeline väärtus, mis määrab koos mähise nimipingega selle nimivoolu.
14)
„Koormuskadu” (Pk) - nimisagedusel ja referentstemperatuuril teatavalt mähisepaarilt neeldunud aktiivvõimsus, kui nimivool (väljavõttevool) liigub läbi ühe mähise otsa (otste) ja teiste mähiste otsad on lühises mis tahes mähisega, millel on keskväljavõte, samal ajal kui ülejäänud mähised on avatud ahelaga.
15)
„Tühijooksukadu” (Po) - nimisagedusel neeldunud aktiivvõimsus, kui trafo on energiaga varustatud ja sekundaarahel on avatud. Rakendatav pinge on nimipinge ja kui pingestatud mähis on varustatud väljavõttega, on see ühendatud keskväljavõttega.
16)
„Tipptõhususe indeks” - trafo edastatud näivvõimsuse ning trafo edastatud näivvõimsuse ja elektrienergia kadude vahe suhtarvu maksimumväärtus.
Artikkel 3
Ökodisaini nõuded
Väikesed, keskmised ja suured jõutrafod peavad vastama I lisas sätestatud ökodisaini nõuetele.
Artikkel 4
Vastavushindamine
Vastavushindamine tehakse vastavalt direktiivi 2009/125/EÜ IV lisas sätestatud kavandi sisemise kontrollimise menetlusele või sama direktiivi V lisas sätestatud juhtimissüsteemi menetlusele.
Artikkel 5
Turujärelevalve eesmärgil tehtav kontroll
Liikmesriikide ametiasutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve teostamisel käesoleva määruse III lisas sätestatud kontrollimenetlust.
Artikkel 6
Soovituslikud võrdlusandmed
Käesoleva määruse vastuvõtmise aja tehnoloogilisi võimalusi arvestades parimate trafode soovituslikud võrdlusandmed on esitatud IV lisas.
Artikkel 7
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt kolm aastat pärast selle jõustumist, et võtta arvesse tehnika arengut, ja esitab läbivaatamise tulemused nõuandefoorumile. Konkreetselt hinnatakse ülevaatuse käigus vähemalt järgmisi aspekte:
-
võimalus kehtestada tipptõhususe indeksi miinimumväärtused kõigi keskmiste jõutrafode kohta, kaasa arvatud jõutrafod nimivõimsusega alla 3 150 kVA;
-
võimalus eristada südamiktrafo kadusid muude pinge reguleerimise funktsioonidega komponentide kadudest, sõltuvalt olukorrast;
-
ühefaasiliste jõutrafode ja väikeste jõutrafode tõhususe miinimumnõuete kehtestamise asjakohasus;
-
kas järeleandmised keskmiste jõutrafode mähisepingete erikombinatsioonide ja elektripostidele paigaldatavate trafode suhtes on endiselt asjakohased;
-
võimalus hõlmata kasutamisetapis muid keskkonnamõjusid peale energiakulu.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. mai 2014