NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 526/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro vymezení zástupného indikátoru rozpětí a omezeného počtu malých portfolií pro účely rizika úvěrové úpravy v ocenění
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012, a zejména na čl. 383 odst. 7 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Používání pokročilé metody ke stanovení kapitálových požadavků k riziku úvěrové úpravy v ocenění (dále jen „CVA“) může zahrnovat protistrany, pro které není známo žádné rozpětí swapu úvěrového selhání (dále jen „CDS“). V takovém případě by měly instituce používat rozpětí, které je v souladu s čl. 383 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 575/2013 přiměřené s ohledem na rating, odvětví a region protistrany (dále jen „zástupný indikátor rozpětí“).
(2)
Pravidla pro vymezení zástupného indikátoru rozpětí k riziku CVA by měla stanovit použití širokých kategorií ratingu, odvětví a regionu a měla by institucím poskytnout nezbytnou flexibilitu, aby mohly na základě svého odborného úsudku vymezit nejvhodnější zástupný indikátor rozpětí.
(3)
Když se podrobněji stanovuje, jak by měly instituce zohledňovat atributy ratingu, odvětví a regionu jediných emitentů při odhadování přiměřeného zástupného indikátoru rozpětí pro stanovení kapitálových požadavků, jak požaduje nařízení (EU) č. 575/2013, měla by být stanovena pravidla pro posouzení těchto atributů podle minimálních kategorií pro každý atribut, aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování těchto podmínek.
(4)
Kromě toho by v případě jediných emitentů, pokud existuje vazba například mezi regionální vládou nebo místním orgánem a státem, mělo být možné povolit odhad přiměřeného zástupného indikátoru rozpětí na základě úvěrového rozpětí jediného emitenta, pokud to povede k vhodnějšímu odhadu.
(5)
Aby bylo možné dospět k přiměřenému výpočtu požadavků k riziku CVA, měl by být na základě údajů, které byly pozorovány na likvidním trhu, stanoven zástupný indikátor rozpětí a předpoklady ohledně údajů, například interpolace a extrapolace údajů týkajících se různých časových vrcholů, by měly být koncepčně správné.
(6)
S cílem zajistit sbližování postupů mezi institucemi a zabránit nejednotnosti - vzhledem k tomu, že implicitní pravděpodobnosti selhání (PD), rozpětí swapů úvěrového selhání (CDS) a ztrátovost ze selhání (LGD) představují jednu rovnici se dvěma neznámými proměnnými a že se v tržní praxi k odvození implicitních PD z tržních rozpětí používá fixní hodnota LGD -, měly by instituce pro LGDMKT používat hodnotu, která je v souladu s fixní LGD, kterou účastníci trhu běžně používají k určení implicitních PD z těchto likvidně obchodovaných úvěrových rozpětí, která byla použita ke stanovení zástupného indikátoru úvěrového rozpětí pro dotyčnou protistranu.
(7)
Pro účely svolení používat pokročilou metodu CVA pro omezený počet malých portfolií je vhodné považovat portfolio za skupinu transakcí se započtením ve smyslu čl. 272 bodu 4 nařízení (EU) č. 575/2013 a vzít v úvahu počet transakcí nezahrnutých do metody interního modelu, které podléhají požadavku k riziku CVA, a velikost skupin transakcí se započtením nezahrnutých do metody interního modelu, které podléhají požadavku k riziku CVA, a omezit je v procentech celkového počtu všech transakcí, které podléhají požadavku k riziku CVA, a procentech celkové velikosti všech transakcí se započtením, u nichž se provádí výpočet požadavků k riziku CVA, aby se zohlednily různé dimenze institucí.
(8)
S cílem zmírnit možné přerušení používání pokročilé metody CVA pro omezený počet malých portfolií by mělo používání uvedené metody skončit až tehdy, když jsou kvantitativní omezení překročena ve dvou po sobě následujících čtvrtletích.
(9)
Aby dále mohly příslušné orgány účinně plnit úkoly dohledu, mělo by jim být umožněno se dozvědět, kdy požadavek omezeného počtu malých portfolií již není splněn; proto by měly instituce v uvedených případech příslušné orgány o této skutečnosti informovat.
(10)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro bankovnictví.
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (1),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vymezení přiměřeného zástupného indikátoru rozpětí
1. Zástupný indikátor rozpětí pro danou protistranu se považuje za přiměřený s ohledem na rating, odvětví a region protistrany podle čl. 383 odst. 1 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 575/2013, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
zástupný indikátor rozpětí byl vymezen s ohledem na všechny atributy ratingu, odvětví a regionu protistrany uvedené v písmenech b), c) a d);
b)
atribut ratingu byl vymezen s ohledem na použití předem stanoveného pořadí zdrojů interních a externích ratingů. Ratingy se přiřadí ke stupňům úvěrové kvality podle čl. 384 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013. Pokud je k dispozici více externích ratingů, přiřadí se ke stupňům úvěrové kvality v souladu s přístupem, který se použije v případě většího počtu úvěrových hodnocení, stanoveným v článku 138 uvedeného nařízení;
c)
atribut odvětví byl vymezen přinejmenším s ohledem na tyto kategorie:
i)
veřejný sektor,
ii)
finanční sektor,
iii)
ostatní;
d)
atribut regionu byl vymezen přinejmenším s ohledem na tyto kategorie:
i)
Evropa,
ii)
Severní Amerika,
iii)
Asie,
iv)
zbytek světa;
e)
zástupný indikátor rozpětí odráží reprezentativním způsobem disponibilní rozpětí swapů úvěrového selhání a rozpětí jiných likvidně obchodovaných nástrojů úvěrového rizika, která odpovídají relevantní kombinaci uplatnitelných kategorií a splňují kritéria kvality údajů uvedená v odstavci 3;
f)
přiměřenost zástupného indikátoru rozpětí se stanoví s ohledem na volatilitu, nikoli na úroveň rozpětí.
2. Při zohledňování atributů ratingu, odvětví a regionu protistrany podle odstavce 1 se u regionální vlády nebo místního orgánu považuje odhad zástupného indikátoru rozpětí na základě úvěrového rozpětí příslušného státního emitenta za přiměřený, pokud je splněna jedna z následujících podmínek:
a)
regionální vláda nebo místní orgán a stát mají stejný rating;
b)
pro regionální vládu nebo místní orgán není znám žádný rating.
3. Všechny vstupy používané pro vymezení zástupného indikátoru rozpětí musí vycházet ze spolehlivých údajů zaznamenaných na likvidním obousměrném trhu, jak je definován v čl. 338 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 575/2013. Musí být k dispozici dostatek údajů k vytvoření zástupných indikátorů rozpětí pro všechny relevantní doby splatnosti a pro předchozí období uvedená v čl. 383 odst. 5 uvedeného nařízení.
Článek 2
Určení LGDMKT
S cílem určit ztrátovost ze selhání protistrany (LGDMKT) pro účely výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA podle pokročilé metody pro protistranu, u níž je zapotřebí použít zástupný indikátor rozpětí, použijí instituce pro LGDMKT hodnotu, která je v souladu s fixními LGD, které účastníci trhu běžně používají k určení implicitních PD z tržních rozpětí, která byla použita ke stanovení zástupného indikátoru rozpětí pro dotyčnou protistranu podle článku 1.
Článek 3
Kvantitativní omezení počtu a velikosti kvalifikovaných portfolií
1. K naplnění kritéria omezeného počtu malých portfolií podle čl. 383 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013 musí být splněny všechny následující podmínky:
a)
počet všech transakcí nezahrnutých do metody interního modelu, které podléhají požadavku k riziku CVA, nesmí být vyšší než 15 % celkového počtu transakcí, které podléhají požadavku k riziku CVA;
b)
velikost každé individuální skupiny transakcí se započtením nezahrnuté do metody interního modelu, která podléhá požadavku k riziku CVA, nesmí být vyšší než 1 % celkové velikosti všech skupin transakcí se započtením, které podléhají požadavku k riziku CVA;
c)
celková velikost všech skupin transakcí se započtením nezahrnutých do metody interního modelu, které podléhají požadavku k riziku CVA, nesmí být vyšší než 10 % celkové velikosti všech skupin transakcí se započtením, které podléhají požadavku k riziku CVA.
2. Pro účely odst. 1 písm. b) a c) se velikostí skupiny transakcí se započtením rozumí expozice skupiny transakcí se započtením v okamžiku selhání, která se vypočte pomocí metody oceňování podle tržní hodnoty podle článku 274 nařízení (EU) č. 575/2013 při zohlednění účinků započtení v souladu s článkem 298 uvedeného nařízení, ovšem bez zohlednění účinků kolaterálu.
3. Pro účely odstavce 1 vypočítá instituce za každé čtvrtletí aritmetický průměr přinejmenším měsíčních sledování následujících poměrů:
a)
počtu transakcí nezahrnutých do metody interního modelu k celkovému počtu transakcí;
b)
individuální velikosti největší skupiny transakcí se započtením nezahrnuté do metody interního modelu k celkové velikosti všech transakcí se započtením a
c)
celkové velikosti všech skupin transakcí se započtením nezahrnutých do metody interního modelu k celkové velikosti všech transakcí se započtením.
4. Pokud kritérium stanovené v odstavci 1 není naplněno u dvou po sobě následujících výpočtů podle odstavce 3, použije instituce pro účely výpočtu kapitálových požadavků k riziku CVA pro všechny skupiny transakcí se započtením nezahrnuté do metody interního modelu standardizovanou metodu uvedenou v článku 384 nařízení (EU) č. 575/2013 a tuto skutečnost oznámí příslušným orgánům.
5. Podmínky stanovené v odstavci 1 se uplatní na individuálním, subkonsolidovaném nebo konsolidovaném základě v závislosti na rozsahu svolení k použití metody interního modelu podle článku 283 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 526/2014,
12. märts 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad marginaali asendaja ja piiratud väiksemate portfellide kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, eriti artikli 383 lõike 7 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Täiustatud meetodi kohaldamisel krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks võib esineda vastaspooli, kelle puhul ei ole krediidiriski vahetustehingu riskimarginaal kättesaadav. Sel juhul peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõike 1 kolmanda lõiguga kasutama sellist marginaali, mis on asjakohane, võttes arvesse vastaspoole krediidireitingut, majandusharu ja piirkonda (edaspidi „marginaali asendaja”).
(2)
Eeskirjadega, mis käsitlevad marginaali asendaja kindlaksmääramist krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul, tuleks ette näha krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna laiade kategooriate kasutamine ning võimaldada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele vajalikku paindlikkust nende eksperdihinnangu kohaselt kõige asjakohasema marginaali asendaja kindlaksmääramisel.
(3)
Selle täpsustamiseks, kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks asjakohase marginaali asendaja hindamisel arvesse võtma üksiku emitendi krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuseid, tuleks kehtestada eeskirjad, mille kohaselt kõnealuste tunnuste arvessevõtmisel lähtutakse iga tunnuse miinimumkategooriatest, et tagada kõnealuste tingimuste ühtne kohaldamine.
(4)
Lisaks sellele peaks üksikute emitentide korral juhul, kui esineb seos näiteks piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse ja riigi vahel, olema võimalik lubada hinnata asjakohast marginaali asendajat üksiku emitendi krediidiriski marginaali alusel, kui see annab tulemuseks asjakohasema hinnangu.
(5)
Selleks et tulemuseks oleks asjakohane krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude arvutus, peaks marginaali asendaja kindlaksmääramiseks kasutama andmeid, mida on jälgitud likviidsel turul, ning andmete kohta tehtud eeldused, nagu erinevate kehtivusaegadega seonduvate andmete interpoleerimine ja ekstrapoleerimine, peaksid olema olemuslikult usaldusväärsed.
(6)
Selleks et tagada krediidiasutuste ja investeerimisühingute tavade lähendamine ja vältida ebaühtsust, pidades silmas, et eeldatavad makseviivituse tõenäosused, krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid ja makseviivitusest tingitud kahjumäärad on osaks samast kahe tundmatuga võrrandist ning et turutava kohaselt kasutatakse turumarginaalidest eeldatavate makseviivituse tõenäosuste tuletamiseks makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtust, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutama sellist LGDMKT väärtust, mis on kooskõlas sellise makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtusega, mida turuosalised tavapäraselt kasutavad eeldatavate makseviivituse tõenäosuste tuletamiseks sellistest likviidsetest kaubeldavatest krediidiriski marginaalidest, mida on kasutatud asjaomase vastaspoole krediidiriski marginaali asendaja kindlaksmääramiseks.
(7)
Selleks et anda luba kasutada piiratud arvu väiksemate portfellide puhul krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetodit, on asjakohane võtta arvesse portfelli kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 272 punktis 4 määratletud tasaarvestatavate tehingute kogumit, samuti selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arvu, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ja selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suurust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ning piirata need krediidiasutuste ja investeerimisühingute erineva suuruse arvessevõtmiseks teatava protsendiga kõigi selliste tehingute koguarvust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ja teatava protsendiga kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.
(8)
Selleks et leevendada võimalikke katkemisi krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetodi kasutamises piiratud arvu väiksemate portfellide puhul, tuleks kõnealuse meetodi kasutamine lõpetada ainult juhul, kui kvantitatiivseid piirmäärasid on ületatud kahe järjestikuse kvartali jooksul.
(9)
Selleks et pädevad asutused saaksid oma järelevalveülesandeid tõhusalt täita, peaks neil olema võimalik teada saada, millal piiratud arvu väiksemate portfellide nõue ei ole enam täidetud; seetõttu peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud neil juhtudel pädevaid asutusi teavitama.
(10)
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.
(11)
Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (1) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Asjakohase marginaali asendaja kindlaksmääramine
1. Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõike 1 neljanda lõiguga loetakse asjaomase vastaspoole marginaali asendajat vastaspoole krediidireitingut, majandusharu ja piirkonda arvesse võttes asjakohaseks, kui täidetud on järgmised tingimused:
a)
marginaali asendaja kindlaksmääramisel on arvesse võetud kõiki punktides b, c ja d sätestatud vastaspoole krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuseid;
b)
krediidireitingu tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud sise- ja välisreitingu allikate eelnevalt kindlaksmääratud tähtsusjärjekorda. Krediidireitingud määratakse krediidikvaliteedi astmetesse, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 384 lõikes 2. Juhul kui kättesaadavad on mitmed välisreitingud, järgitakse nende krediidikvaliteedi astmetesse määramisel kõnealuse määruse artiklis 138 sätestatud meetodit, mis on kohaldatav mitme krediidikvaliteedi hinnangu puhul;
c)
majandusharu tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud vähemalt järgmisi kategooriaid:
i)
avalik sektor;
ii)
finantssektor;
iii)
muud;
d)
piirkonna tunnuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud vähemalt järgmisi kategooriaid:
i)
Euroopa;
ii)
Põhja-Ameerika;
iii)
Aasia;
iv)
muu maailm;
e)
marginaali asendaja kajastab kättesaadavaid krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale ja muude likviidsete kaubeldavate krediidiriski instrumentide marginaale esinduslikul viisil, vastates kohaldatavate kategooriate asjakohasele kombinatsioonile ning täites lõikes 3 osutatud andmete kvaliteedi kriteeriume;
f)
marginaali asendaja asjakohasuse kindlakstegemisel lähtutakse pigem volatiilsusest kui marginaali tasemest.
2. Lõike 1 kohasel vastaspoole krediidireitingu, majandusharu ja piirkonna tunnuste arvessevõtmisel loetakse asjakohaseks anda piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse marginaali asendajale hinnang asjaomase riigi kui emitendi krediidiriski marginaali alusel, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:
a)
piirkondlikul valitsusel või kohalikul omavalitsusel ja riigil on sama krediidireiting;
b)
piirkondlikul valitsusel või kohalikul omavalitsusel puudub krediidireiting.
3. Kõik marginaali asendaja kindlaksmääramiseks kasutatavad sisendid peavad põhinema usaldusväärsetel andmetel, mis on jälgitavad likviidsel kahesuunalisel turul, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 338 lõike 1 teises lõigus. Marginaali asendajate genereerimiseks kõigi asjaomaste kehtivusaegade jaoks ja kõigi varasemate perioodide jaoks, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 383 lõikes 5, peavad olema kättesaadavad piisavad andmed.
Artikkel 2
Näitaja LGDMKT kindlakstegemine
Krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete täiustatud meetodi kohase arvutamise eesmärgil kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastaspoole makseviivitusest tingitud kahjumäära (LGDMKT) kindlakstegemiseks sellise vastaspoole jaoks, kelle puhul on nõutav marginaali asendaja kasutamine, sellist LGDMKT väärtust, mis on kooskõlas selliste makseviivitusest tingitud kahjumäära fikseeritud väärtustega, mida turuosalised tavapäraselt kasutatavad eeldatavate makseviivituse tõenäosuste kindlaksmääramiseks selliste turumarginaalide põhjal, mida on kasutatud kõnealuse vastaspoole marginaali asendaja kindlaksmääramiseks artikli 1 kohaselt.
Artikkel 3
Kvalifitseeruvate portfellide arvule ja suurusele seatud kvantitatiivsed piirmäärad
1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 383 lõikes 4 osutatud piiratud arvu väiksemate portfellide kriteeriumi täitmiseks peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:
a)
kõigi selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arv, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 15 % kõigi selliste tehingute arvust, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet;
b)
ühegi sellise muu kui sisemudeli meetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 1 % kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet;
c)
kõigi selliste muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summa, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet, ei ületa 10 % kõigi selliste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summast, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.
2. Lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel vastab tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus tasaarvestatavate tehingute kogumi makseviivituses olevale riskipositsioonile, mis on arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 274 osutatud turuväärtuse meetodil, võttes kõnealuse määruse artikli 298 kohaselt arvesse tasaarvestuse mõju, kuid mitte tagatise mõju.
3. Lõike 1 kohaldamisel arvutab krediidiasutus või investeerimisühing vähemalt kuiste jälgitud andmete põhjal iga kvartali kohta järgmise suhtarvude aritmeetilise keskmise:
a)
muude kui sisemudeli meetodi kohaste tehingute arv jagatud tehingute koguarvuga;
b)
suurima muu kui sisemudeli meetodi kohase tasaarvestatavate tehingute kogumi suurus eraldivõetuna jagatud kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summaga ning
c)
kõigi muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summa jagatud kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite suuruste summaga.
4. Kui lõikes 1 sätestatud kriteerium ei ole täidetud kahe järjestikuse lõikes 3 osutatud arvutuse puhul, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamiseks kõigi muude kui sisemudeli meetodi kohaste tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 384 sätestatud standardmeetodit ning teavitab pädevaid asutusi.
5. Lõikes 1 sätestatud tingimusi kohaldatakse kas individuaalselt või konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, olenevalt sellest, milline on määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 283 osutatud sisemudeli meetodi kasutamiseks antud loa ulatus.
Artikkel 4
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. märts 2014