PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 10. října 2013
o finančním příspěvku Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření provedená v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku proti africkému moru prasat v sousedních třetích zemích
(oznámeno pod číslem C(2013) 6540)
(Pouze estonské, lotyšské, litevské a polské znění je závazné)
(2013/498/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Africký mor prasat je infekční, obvykle smrtelná virová nákaza prasat domácích a prasat divokých, která způsobuje vážná narušení obchodu s živými prasaty a produkty získanými z prasat uvnitř Unie a jejich vývozu do třetích zemí.
(2)
Po potvrzení afrického moru prasat v Gruzii v roce 2007 se nákaza rozšířila do Ruské federace, kde byla hlášena četná ohniska uvedené nákazy u prasat a prasat divokých v evropské části Ruska. Kromě toho v červnu 2013 Bělorusko potvrdilo ohnisko afrického moru prasat u prasat v domácím chovu v regionu Grodno asi čtyřicet kilometrů od hranice s Litvou a v blízkosti hranice s Polskem.
(3)
Situace ohledně afrického moru prasat v zemích sousedících s Evropskou unií představuje přímou hrozbu pro hospodářství s chovem prasat v Unii, protože virus může být zavlečen do členských států sousedících s třetími zeměmi, v nichž se nákaza vyskytuje, prostřednictvím prasat divokých, která vstupují na území Unie z oblastí s výskytem nákazy, ale rovněž prostřednictvím vozidel, která přepravovala živá zvířata a krmivo, nebo nepovoleným dovozem produktů získaných z prasat do Unie.
(4)
Riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie je vzhledem k výskytu a vývoji této nákazy v příhraničním území Běloruska a Ruské federace vyšší v případě Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska a tyto státy informovaly Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, která hodlají přijmout za účelem ochrany svých území a území ostatních členských států.
(5)
Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko zavedly dozor pro včasné zjištění afrického moru prasat u prasat divokých i u prasat domácích a zvýšily povědomí o nákaze a připravenost na ni v rámci svých pohotovostních plánů vypracovaných podle směrnice Rady 2002/60/ES (3) k zajištění rychlé reakce v případě zavlečení afrického moru prasat. Litva je přímo ohrožena výskytem afrického moru prasat za hranicemi v Bělorusku, a aby co nejvíce snížila riziko šíření nákazy na svém území v případě zavlečení afrického moru prasat, hodlá Litva podél hranice s Běloruskem zřídit desetikilometrovou nárazníkovou zónu, v níž sníží hustotu výskytu vnímavých hostitelů podporou porážky prasat a zamezením doplňování stavů v hospodářstvích s chovem prasat.
(6)
Prasata divoká, která přecházejí hranice mezi postiženými třetími zeměmi a EU, představují riziko zavlečení afrického moru prasat, a to zejména v některých oblastech s intenzivním zemědělstvím, kam prasata divoká lákají pěstované plodiny. Jako krátkodobé opatření ke zmírnění rizika ve snaze o jeho snížení a na základě dostupných předběžných výsledků výzkumu v oblasti účinnosti použití repelentů obsahujících syntetické zapáchající látky, které naznačují poměrně vysokou a dlouhodobou účinnost, má Litva v úmyslu tyto repelenty použít v některých oblastech svého území v blízkosti východní hranice, aby tak odradila prasata divoká od vstupu na kukuřičná pole a pole s dalšími plodinami.
(7)
Jedním z preventivních opatření proti zavlečení afrického moru prasat do Unie je očista a dezinfekce vozidel, která mohla přijít do styku s virem afrického moru prasat. Z toho důvodu prováděcí rozhodnutí Komise 2013/426/EU (4) stanoví určitá opatření proti zavlékání afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace do Unie a dále stanoví, aby vozidla, která přepravovala živá zvířata a krmivo a která na území Unie vstupují z oblastí s výskytem nákazy, byla náležitě očištěna a vydezinfikována a aby toto očištění a dezinfekce byly řádně doloženy.
(8)
Bez ohledu na ustanovení nařízení Komise (ES) č. 206/2009 (5) je riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie prostřednictvím zásilek pro osobní spotřebu, které obsahují produkty získané z prasat a jsou zasílány poštou nebo převáženy v zavazadlech cestujících přijíždějících zejména z Běloruska a Ruské federace, vyšší než zanedbatelné a vyžaduje doplňkové kontroly v místech vstupu.
(9)
Navíc celá řada zúčastněných stran, včetně veterinárních lékařů, profesionálních a neprofesionálních chovatelů, řidičů kamionů, celních zástupců, cestujících a široké veřejnosti, by měla být prostřednictvím cílených informačních kampaní upozorněna na rizika zavlečení afrického moru prasat a jeho důsledky.
(10)
V prvním srpnovém týdnu roku 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko předložily své plány a prvotní odhady nákladů na provádění nouzových opatření v oblastech, které jsou považovány za ohrožené zavlečením afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace. K zajištění provádění činností dozoru, jež předpokládají předložené plány, je požadována finanční podpora pro pracovníky. Plány byly posouzeny Komisí pro účely finančního příspěvku Unie a byl vyvozen závěr, že jsou v souladu se směrnicí 2002/60/ES.
(11)
Činnosti prováděné Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem za účelem přímého snížení rizika zavlečení nákazy do Unie, a to konkrétně očištění a dezinfekce vozidel, by měly být spolufinancovány ve výši 100 %.
(12)
Doplňkový dozor prováděný Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem v oblastech se zvýšeným rizikem zavlečení nákazy a činnosti prováděné uvedenými členskými státy v rámci informační kampaně by měly být spolufinancovány ve výši 50 %.
(13)
Činnosti prováděné Litvou spočívající v použití repelentů ve vymezených vysoce rizikových oblastech v blízkosti jejích východních hranic s cílem snížit riziko zavlečení nákazy do Unie prasaty divokými by měly být spolufinancovány ve výši 50 %. Zvláštní činnosti prováděné Litvou s cílem snížit hustotou výskytu prasat u hranic s Běloruskem by měly být spolufinancovány ve výši 30 %.
(14)
Vzhledem k naléhavosti opatření by měly být náklady, které vznikly Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku od 2. července 2013, tedy ode dne oznámení nouzových opatření, způsobilé pro finanční příspěvky Unie.
(15)
Podle ustanovení čl. 8 odst. 3 rozhodnutí 2009/470/ES musí být stanoveny způsobilé výdaje a výše finančního příspěvku Unie. Avšak vzhledem k tomu, že je třeba předejít nadměrným výdajům z rozpočtu Unie, je třeba stanovit maximální limity, které představují přiměřenou úhradu za určité činnosti dozoru.
(16)
Přiměřenou úhradou se rozumí úhrada výdajů za materiál nebo služby, jejichž cena je přiměřená v porovnání s tržní cenou. Než Komise provede kontroly na místě, je nyní třeba schválit zvláštní finanční příspěvek Unie pro Estonsko, Lotyšsko, Litvu a Polsko.
(17)
Vyplacení finančního příspěvku je podmíněno tím, že plánované činnosti byly skutečně provedeny a orgány poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace.
(18)
Jelikož plány, které předložily Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko a které se týkají nouzových opatření proti zavlečení afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace provedených v roce 2013, představují dostatečně podrobný rámec ve smyslu článku 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6), je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty.
(19)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V rámci nouzových opatření, která v roce 2013 přijaly Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko na ochranu proti africkému moru prasat, mají uvedené členské státy nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na provádění činností dozoru a sérologické a virologické laboratorní vyšetření vzorků získaných po 1. červenci 2013 během dozoru týkajícího se prasat domácích a prasat divokých ve zmíněných členských státech.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku:
i)
15 000 EUR pro Estonsko,
ii)
80 000 EUR pro Lotyšsko,
iii)
46 000 EUR pro Litvu,
iv)
20 000 EUR pro Polsko.
3. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku za činnosti uvedené v odstavci 1, v průměru nepřesáhne částku:
i)
0,5 EUR za prase domácí, z něhož je odebrán vzorek,
ii)
5 EUR za prase divoké, z něhož je odebrán vzorek,
iii)
2 EUR za test ELISA,
iv)
10 EUR za test PCR,
v)
10 EUR za virologický test.
4. Výdaje způsobilé pro finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v odstavci 1 se omezí na náklady vynaložené členskými státy na:
a)
laboratorní vyšetření:
i)
nákup souprav k vyšetřením, činidel a veškerého spotřebního materiálu, který je určen a používán speciálně pro provádění laboratorních vyšetření,
ii)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění vyšetření v laboratoři;
b)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění činností dozoru v rámci programů, jiných než jsou laboratorní vyšetření;
c)
režijní náklady rovnající se 7 % částky nákladů uvedených v písmenech a) a b).
Náklady na pracovníky uvedené v písm. a) bodě ii) a v písmenu b) se omezí na jejich skutečnou mzdu plus srážky za sociální pojištění a další zákonné náklady zahrnuté do odměny.
Článek 2
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 mají Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na nákup vybavení a spotřebního materiálu pro činnosti týkající se očisty a dezinfekce prováděné v uvedených členských státech po 1. červenci 2013.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 100 % nákladů, které budou vynaloženy Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku:
a)
20 000 EUR pro Estonsko;
b)
735 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
738 000 EUR pro Litvu;
d)
98 000 EUR pro Polsko.
Článek 3
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 mají Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené v souvislosti s informačními kampaněmi prováděnými v uvedených členských státech po 1. červenci 2013.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku:
a)
10 000 EUR pro Estonsko;
b)
14 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
40 000 EUR pro Litvu;
d)
25 000 EUR pro Polsko.
Článek 4
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 má Litva nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na nákup repelentních látek pro prasata divoká určených k použití ve vybraných vysoce rizikových oblastech Litvy po 1. červenci 2013.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 50 % nákladů, které Litva vynaloží na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku 30 000 EUR.
Článek 5
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 má Litva nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené jako náhrada majitelům prasat za ztráty způsobené předčasnou porážkou v desetikilometrové nárazníkové zóně podél hranice s Běloruskem.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 30 % nákladů, které Litva vynaloží, a nepřesáhne částku 600 000 EUR.
Článek 6
1. Finanční příspěvek Unie podle článků 1 až 4 se vyplácí na základě:
a)
závěrečné technické zprávy v souladu s přílohou I o technickém provedení opatření dozoru uvedených v článku 1, včetně výsledků, kterých bylo dosaženo v období od 2. července 2013 do 31. prosince 2013;
b)
závěrečné finanční zprávy, vypracované v elektronické podobě v souladu s přílohou II, o nákladech vynaložených v období od 2. července 2013 do 31. prosince 2013;
c)
výsledků veškerých kontrol na místě provedených v souladu s čl. 11 odst. 1 rozhodnutí 2009/470/ES.
Podkladové dokumenty ke zprávám uvedeným v písmenech a) a b) musí být k dispozici pro kontroly na místě prováděné Komisí podle písmene c).
2. Závěrečná technická zpráva a závěrečná finanční zpráva uvedené v odst. 1 písm. a) a b) musí být předloženy nejpozději do 30. dubna 2014. Pokud tato lhůta nebude dodržena, s výjimkou existence řádně odůvodněných okolností pro zpoždění, bude zvláštní finanční příspěvek Unie snížen o 25 % za každý kalendářní měsíc zpoždění.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Polské republice.
V Bruselu dne 10. října 2013.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
10. oktoober 2013,
liidu rahalise toetuse kohta Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas võetud järelevalve- ja muude erakorraliste meetmete jaoks, mida rakendati naabruses asuvates kolmandates riikides leviva sigade Aafrika katku vastu
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6540 all)
(Ainult eesti-, läti-, leedu- ja poolakeelne tekst on autentsed)
(2013/498/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 8,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (2) eriti selle artiklit 84,
ning arvestades järgmist:
(1)
Sigade Aafrika katk on tavaliselt surmaga lõppev kodu- ja metssigade nakkuslik viirushaigus, mis põhjustab tõsiseid häireid elussigade ja sigadest saadud toodete liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse.
(2)
Pärast kinnitust sigade Aafrika katku levimise kohta Gruusias 2007. aastal levis haigus Vene Föderatsiooni, kus on teatatud mitmetest haiguspuhangutest sigade ja metssigade hulgas kogu Venemaa Euroopa osas. Lisaks teatas Valgevene 2013. aasta juunis, et kinnitust on leidnud sigade Aafrika katku puhang kodusigade hulgas Grodno piirkonnas, mis asub umbes 40 km kaugusel Leedu piirist ning Poola piiri lähedal.
(3)
Sigade Aafrika katku levimine Euroopa Liiduga piirnevates riikides kujutab endast otsest ohtu liidu seakasvatusmajanditele, kuna haiguskolletega kolmandatest riikidest võib viirus nende riikidega piirnevatesse liikmesriikidesse sisse tulla nakkuspiirkondadest pärit metssigadega või elusloomi või loomasööta transportivate sõidukitega või sigadest saadud toodete ebaseaduslikul toomisel liitu.
(4)
Risk sigade Aafrika katku liitu sissetoomiseks on suurem Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas, kuna seda haigust esineb ja see levib nende riikidega piirnevatel aladel Valgevenes ja Vene Föderatsioonis. Kõnealused liikmesriigid on teatanud komisjonile ja teistele liikmesriikidele meetmetest, mida nad kavatsesid võtta oma territooriumide ja teiste liikmesriikide kaitseks.
(5)
Eesti, Läti, Leedu ja Poola võtsid kasutusele järelevalvemeetmed sigade Aafrika katku varajaseks avastamiseks nii mets- kui ka kodusigade hulgas ja on nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) kooskõlas koostatud hädaolukorra lahendamise plaani raames suurendanud teadlikkust ja valmisolekut selle haiguse suhtes, et tagada kiire reageerimine, juhul kui sigade Aafrika katk peaks sisse toodama. Leedu on otseselt ohustatud sigade Aafrika katkust piiri taga Valgevenes. Selleks, et vähendada haiguse leviku riski oma territooriumil, juhul kui haigus peaks sisse toodama, kavatseb Leedu luua Leedu-Valgevene piirile 10 km laiuse puhvertsooni, milles vähendatakse vastuvõtlike peremeesloomade asustustihedust sigade tapmise soodustamise teel ja hoides ära seakasvatusmajandite taasasustamist.
(6)
Metssead, kes ületavad haiguskolletega kolmandate riikide ja ELi piire, võivad sigade Aafrika katku sisse tuua, eriti mõnes intensiivse põllumajandusega piirkonnas, kus põllukultuurid metssigu ligi tõmbavad. Lühiajalise riskileevendusmeetmena, millega üritatakse riski vähendada ja mis põhineb esialgsetel kättesaadavatel teadusuuringute andmetel sünteetilisi lõhnaaineid sisaldavate repellentide tõhususe kohta, mille kohaselt võib eeldada nende suhteliselt suurt tõhusust ja pikaajalist kestvust, kavatseb Leedu kasutada neid repellente mõnes oma territooriumi idapiiri lähedases piirkonnas, et metssigu maisi- ja muude kultuuride põldudest eemale peletada.
(7)
Sigade Aafrika katkuga võimalikus kontaktis olnud sõidukite puhastamine ja desinfitseerimine on üks ettevaatusabinõusid sigade Aafrika katku liitu sissetoomise vastu. Seetõttu on komisjoni rakendusotsusega 2013/426/EL (4) sätestatud teatavad meetmed, millega hoitakse ära sigade Aafrika katku sissetoomine liitu Valgevenest ja Vene Föderatsioonist, ning on ette nähtud, et sõidukid, millega on veetud elusloomi ja sööta ning mis sisenevad liitu nakkuspiirkondadest, on nõuetekohaselt puhastatud ja desinfitseeritud ning et puhastamine ja desinfitseerimine on nõuetekohaselt dokumenteeritud.
(8)
Olenemata komisjoni määruse (EÜ) nr 206/2009 (5) sätetest ei saa pidada tühiseks riski, et sigade Aafrika katk tuuakse liitu sisse sealihast saadud tooteid sisaldavate isiklike saadetistega, mida saadetakse posti teel või tuuakse eelkõige Valgevenest ja Vene Föderatsioonist saabuvate reisijate pagasiga, ning see nõuab täiendavat kontrolli sisenemiskohtades.
(9)
Lisaks tuleks sihipäraste teadlikkuse parandamise kampaaniate abil teavitada mitmesuguseid sidusrühmi, sh veterinaararste, kutselisi ja mittekutselisi põllumajandusettevõtjaid, veoautojuhte, tolliametnikke ja reisijaid, ja laiemat üldsust riskidest, mis kaasnevad sigade Aafrika katku sissetoomisega, ja selle tagajärgedest.
(10)
2013. aasta augusti esimesel nädalal esitasid Eesti, Läti, Leedu ja Poola oma plaanid ning esialgsed hinnangulised kulud erakorraliste meetmete rakendamiseks piirkondades, kus on Valgevenest ja Vene Föderatsioonist sigade Aafrika katku sissetoomise risk. Taotletakse töötajate rahalist toetust, et tagada esitatud plaanides ettenähtud järelevalvemeetmete rakendamine. Komisjon analüüsis plaane liidu rahalise toetuse saamiseks ja leidis, et need on kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ.
(11)
Eesti, Läti, Leedu ja Poola võetud meetmeid haiguse liitu sissetoomise riski otseseks vähendamiseks, nimelt sõidukite puhastamist ja desinfitseerimist, tuleks kaasfinantseerida100 % määraga.
(12)
Eesti, Läti, Leedu ja Poola võetud täiendavaid järelevalvemeetmeid suurema haiguse sissetoomise riskiga piirkondades ning meetmeid, mis võeti neis liikmesriikides teadlikkuse suurendamise kampaania raames, tuleks kaasrahastada 50 % määraga.
(13)
Leedu võetud meetmeid kasutada repellente kindlates suure riskiga piirkondades idapiiri lähedal, et vähendada haiguse metssigadega liitu sissetoomise riski, tuleks kaasrahastada 50 % määraga. Leedu võetud erimeetmeid sigade asustustiheduse vähendamiseks Valgevene piiril tuleks kaasrahastada 30 % määraga.
(14)
Meetmete kiireloomulisuse tõttu peaksid Eesti, Läti, Leedu ja Poola alates 2. juulist 2013 (erakorralistest meetmetest teatamise kuupäev) kantud kulud olema abikõlblikud liidu rahalise toetuse saamiseks.
(15)
Otsuse 2009/470/EÜ artikli 8 lõikega 3 on ette nähtud, et tuleb sätestada toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused ja liidu rahalise toetuse tase. Võttes arvesse vajadust vältida ülemääraseid kulutusi liidu eelarvest, tuleb kehtestada maksimaalsed summad, mis oleksid mõistlikul tasemel maksed teatavate järelevalvemeetmete eest.
(16)
Mõistlik ülempiir kajastab materjali või teenuste ostmiseks tehtud makset, mis on proportsionaalne turuhindadega. Kuni komisjon teostab kohapealseid kontrollimisi, on nüüd vaja heaks kiita liidu konkreetne rahaline toetus Eestile, Lätile, Leedule ja Poolale.
(17)
Rahaline toetus makstakse välja tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on esitanud komisjonile kogu vajaliku teabe.
(18)
Kuna Eesti, Läti, Leedu ja Poola esitatud ning 2013. aastal täideviidud erimeetmete kavad sigade Aafrika katku sissetoomise vastu Valgevenest ja Vene Föderatsioonist on piisavalt üksikasjalik raamistik komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (6) artikli 94 tähenduses, siis on käesolev otsus rahastamisotsus toetuste andmise tööprogrammis ettenähtud kulutuste jaoks.
(19)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Seoses 2013. aastal Eesti, Läti, Leedu ja Poola võetud erakorraliste meetmetega kaitseks sigade Aafrika katku vastu on neil liikmesriikidel õigus konkreetsele liidu toetusele kulude eest, mis kanti seoses järelevalvemeetmete rakendamisega ning seroloogiliste ja viroloogiliste laboratoorsete uuringutega, mis tehti nendes liikmesriikides pärast 1. juulit 2013 kodu- ja metssigadelt seire käigus saadud proovidega.
2. Liidu rahaline toetus moodustab 50 % kulutustest, mida Eesti, Läti, Leedu ja Poola kannavad lõikes 1 nimetatud meetmete rakendamisel, ja selle ülemmäär on:
i)
Eesti puhul 15 000 eurot;
ii)
Läti puhul 80 000 eurot;
iii)
Leedu puhul 46 000 eurot;
iv)
Poola puhul 20 000 eurot.
3. Eestile, Lätile, Leedule ja Poolale hüvitatakse lõikes 1 osutatud meetmetega seotud kulud keskmiselt järgmiste maksimumsummade ulatuses:
i)
0,5 eurot iga kontrollitud kodusea kohta;
ii)
5 eurot iga kontrollitud metssea kohta;
iii)
2 eurot ELISA-testi kohta;
iv)
10 eurot PCR-testi kohta;
v)
10 eurot viroloogilise testi kohta.
4. Liidu rahalise toetuse saamiseks loetakse abikõlblikeks liikmesriikide kantud kulud lõikes 1 osutatud meetmete rakendamisel; kõnealused kulud on seotud järgmisega:
a)
laboratoorsed uuringud:
i)
testikomplektide, reaktiivide ning kõigi identifitseeritavate ja just laboriuuringute tegemiseks kasutatud tarvikute ostmine;
ii)
laboris täielikult või osaliselt uuringute tegemiseks palgatud töötajad, nende tööalasest staatusest olenemata;
b)
täielikult või osaliselt programmide raames muude järelevalvemeetmete kui laboriuuringute rakendamiseks palgatud töötajad, nende tööalasest staatusest olenemata;
c)
üldkulud mahus 7 % punktides a ja b osutatud kulude summast.
Punkti a alapunktis ii ja punktis b osutatud personalikulud on piiratud tegeliku töötasuga koos sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kuludega, mis arvatakse töötasu hulka.
Artikkel 2
1. Seoses 2013. aastal võetud erakorraliste meetmetega kaitseks sigade Aafrika katku vastu on Eestil, Lätil, Leedul ja Poolal õigus saada liidu eritoetust kulutuste eest, mis tehti pärast 1. juulit 2013 tarbekaupade ja seadmete ostmiseks puhastamise ja desinfitseerimise toimingute jaoks kõnealustes liikmesriikides.
2. Liidu rahaline toetus moodustab 100 % kulutustest, mida Eesti, Läti, Leedu ja Poola kannavad lõikes 1 nimetatud meetmete rakendamisel, ja selle ülemmäär on:
a)
Eesti puhul 20 000 eurot;
b)
Läti puhul 735 000 eurot;
c)
Leedu puhul 738 000 eurot;
d)
Poola puhul 98 000 eurot.
Artikkel 3
1. Seoses 2013. aastal võetud erakorraliste meetmetega kaitseks sigade Aafrika katku vastu on Eestil, Lätil, Leedul ja Poolal õigus saada liidu eritoetust kulutuste eest, mis tehti pärast 1. juulit 2013 kõnealustes liikmesriikides teadlikkuse suurendamise kampaania jaoks.
2. Liidu rahaline toetus moodustab 50 % kulutustest, mida Eesti, Läti, Leedu ja Poola kannavad lõikes 1 nimetatud meetmete rakendamisel, ja selle ülemmäär on:
a)
Eesti puhul 10 000 eurot;
b)
Läti puhul 14 000 eurot;
c)
Leedu puhul 40 000 eurot;
d)
Poola puhul 25 000 eurot.
Artikkel 4
1. Seoses 2013. aastal võetud erakorraliste meetmetega kaitseks sigade Aafrika katku vastu on Leedul õigus saada liidu eritoetust kulutuste eest, mis tehti pärast 1. juulit 2013 metssigade repellentide ostmiseks, et kasutada neid suure riskiga piirkondades Leedus.
2. Liidu rahaline toetus moodustab 50 % Leedu kulutustest lõikes 1 nimetatud toimingutele ning toetuse ülemmäär on 30 000 eurot.
Artikkel 5
1. Seoses 2013. aastal võetud erakorraliste meetmetega kaitseks sigade Aafrika katku vastu on Leedul õigus saada liidu eritoetust kulutuste eest, mis tehti selleks, et kompenseerida sigade omanikele kahju, mis tulenes sigade varasest tapmisest 10 km laiuses puhvertsoonis Valgevene piiri ääres.
2. Liidu rahaline toetus moodustab 30 % Leedu tehtavatest kulutustest ning toetuse ülemmäär on 600 000 eurot.
Artikkel 6
1. Artiklites 1-4 osutatud liidu rahaline toetus makstakse välja järgmistel alustel:
a)
I lisa kohaselt koostatud lõplik tehniline aruanne, mis käsitleb artiklis 1 osutatud järelevalvemeetmete tehnilist teostamist ning sisaldab ajavahemikul 2. juulist kuni 31. detsembrini 2013 saavutatud tulemusi;
b)
II lisa kohane elektrooniline lõplik finantsaruanne kantud kulude kohta ajavahemikul 2. juulist 2013 kuni 31. detsembrini 2013;
c)
kõikide vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 11 lõikele 1 teostatud kohapealsete kontrollimiste tulemused.
Punktides a ja b osutatud aruandeid toetavad dokumendid peavad olema kättesaadavad, et komisjon saaks teostada punktis c osutatud kohapealset kontrolli.
2. Lõike 1 punktides a ja b osutatud lõplik tehniline aruanne ja lõplik finantsaruanne esitatakse hiljemalt 30. aprilliks 2014. Selle tähtpäeva ületamise korral, v.a nõuetekohaselt põhjendatud viivitused, vähendatakse liidu rahalist eritoetust 25 % tähtaja ületanud iga kuu eest.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile ja Poola Vabariigile.
Brüssel, 10. oktoober 2013