PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 904/2014,
20. august 2014,
millega kehtestatakse Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud liikmesriikidega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Menetluse algatamine
(1)
29. novembril 2013 algatas Euroopa Komisjon („komisjon”) dumpinguvastase uurimise Indoneesiast („asjaomane riik”) pärit naatriumglutamaadi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) („algatamisteade”).
(2)
Samal päeval kuulutas komisjon välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 („algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas (3).
(3)
Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 16. oktoobril 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS („kaebuse esitaja”), naatriumglutamaadi ainus tootja liidus, kes esindab seega 100 % kogu liidu naatriumglutamaaditoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
1.2. Huvitatud isikud
(4)
Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti andis komisjon uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Indoneesia ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja asjaga teadaolevalt seotud vahendajatele ning kutsus neid osalema.
(5)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik neid ära kuulaks.
(6)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.
a) Väljavõtteline uuring
(7)
Pidades silmas asjaomase riigi eksportivate tootjate ja uurimisega hõlmatud sõltumatute importijate suurt hulka ning selleks, et viia uurimine lõpule õigusaktides ettenähtud aja jooksul, kuulutas komisjon algatamisteates, et ta on otsustanud piirata mõistlikku eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate hulka, keda uuritakse, moodustades valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17 (seda nimetatakse ka „väljavõtteliseks uuringuks”).
1) Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(8)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(9)
Nõutud teabe esitasid 14 sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm ettevõtjat suurima liitu suunatud impordi mahu ning geograafiliselt liidus asumise alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate importijatega. Märkusi ei esitatud.
(10)
Koostööd kolmest valitud äriühingust tegi hiljem ainult üks, vastates küsimustikule.
2) Indoneesia eksportivate tootjate väljavõtteline uuring.
(11)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Indoneesia eksportivad tootjad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(12)
Nõutud teabe esitasid neli asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.
b) Küsimustikule vastamine ja koostöö
(13)
Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, neljale valimisse kuuluvale eksportivale tootjale, kolmele valimisse kuuluvale sõltumatule importijale ja kolmekümne kolmele liidus tuvastatud kasutajale.
(14)
Küsimustikule vastasid ainus liidu tootja, üks kolmest väljavalitud sõltumatust importijast, üks vahendaja, kolm neljast teadaolevast eksportivast tootjast ning viis kasutajat.
(15)
Uurimisel sai selgeks, et valimisse kuuluv eksportiv tootja, kes koostööd ei teinud, oli seotud ühe teise valimisse kuuluva eksportiva tootjaga, kes tegi koostööd, vastates küsimustikule.
(16)
Põhjenduses 15 nimetatud koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et teda ei tohiks käsitada seotuna eksportiva tootjaga, kes koostööd ei tee, kuna kummalgi äriühingutest ei ole teise otsustele mingit mõju. Peale selle väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et ta ei saaks tootjat, kes koostööd ei tee, sundida vastama. Uurimisel leiti, et mõlemad äriühingud kuulusid samadele aktsionäridele. Seetõttu käsitati neid seotuna ühenduse tolliseadustiku rakendamist käsitleva komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) artikli 143 lõike 1 punkti d tähenduses.
(17)
Kolmas koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et Indoneesias on veel üks vaatlusaluse toote tootja, kes kuulub põhjenduses 16 nimetatud kontserni, kuid kes ei andnud endast teada. Kuigi selline tootja on tõepoolest olemas, ei leitud uurimise käigus Eurostati andmetest ega muudest kättesaadavatest allikatest tõendeid sellest, et kõnealune tootja oleks vaatlusalusel perioodil liitu eksportinud. Seetõttu ei nõutud sellelt äriühingult endast teada andmist ega eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikes palutud teabe esitamist. Peale selle, nagu kirjeldatud põhjenduses 48, kehtestati kõigile asjaomase riigi tootjatele, kes ei teinud koostööd, jääktollimaks. Kõnealuse jääktollimaksu alus on algmääruse artikkel 18 ja seda kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele”.
c) Kontrollkäigud
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas.
(19)
Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Liidu tootjad
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Prantsusmaa
Importijad
-
Falken Trade, Olsztyn, Poola
Kasutajad
-
AkzoNobel, Amersfoort, Madalmaad
-
Unilever, Rotterdam, Madalmaad
Indoneesia eksportivad tootjad
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indoneesia
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indoneesia
Seotud importijad liidus
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Saksamaa
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Madalmaad
Seotud vahendaja Hongkongis
-
CJ China Limited, Hongkong
1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(20)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2010. aasta 1. aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”) (5).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(21)
Vaatlusalune toode on Indoneesiast pärit naatriumglutamaat, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 alla („vaatlusalune toode”). Naatriumglutamaat on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades, vürtsisegudes ning valmistoitudes. Seda toodetakse mitmesuguses suuruses valgete lõhnata kristallidena. Naatriumglutamaati kasutatakse ka keemiatööstuses muul otstarbel kui toidulisandina, näiteks pesuainetes.
(22)
Peamiselt valmistatakse seda mitmesuguste suhkrusisaldajate (maisitärklis, tapiokk, suhkrusiirup, suhkruroomelass ja suhkrupeedimelass) kääritamise teel.
2.2. Samasugune toode
(23)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indoneesias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad põhilised kasutusotstarbed.
(24)
Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesias toodetava naatriumglutamaadi ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel on märkimisväärne kvaliteedierinevus. Väideti, et selle kvaliteedierinevuse tõttu ei ole liidu tootmisharu toodetav ja liidu turul müüdav naatriumglutamaat Indoneesiast imporditava naatriumglutamaadiga omavahel vahetatav ning seetõttu ei tohiks neid pidada samasugusteks. See väide jäi tõendamata ja oli vastuolus uurimise tulemustega, milles ei leitud Indoneesias ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel kvaliteedierinevust. Tegelikult ostsid mitu kasutajat naatriumglutamaati nii liidu tootmisharult kui ka Indoneesiast ning kasutasid neid samaks või sarnaseks otstarbeks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(25)
Eespool kirjeldatust lähtuvalt käsitatakse käesolevas etapis vaatlusalust toodet, Indoneesias toodetavat ja sealsel siseturul müüdavat toodet ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetavat ja müüdavat toodet samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Normaalväärtus
(26)
Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Sellest lähtuvalt oli iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.
(27)
Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tootetüübid, mis olid identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tootetüüpidega.
(28)
Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tootetüübi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tootetüübi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tootetüübi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et Indoneesia eksportivad tootjad, kes koostööd tegid, müüsid vaatlusalust toodet Indoneesia turul tüüpilises koguses võrreldes kogustega, mida samad eksportivad tootjad liitu ekspordivad.
(29)
Seejärel uuris komisjon iga eksportiva tootja puhul, kas nende omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina algmääruse artikli 2 lõike 4 alusel. Selleks määrati iga tootetüübi puhul kindlaks uurimisperioodil omamaise turu sõltumatutele klientidele kasumlikult müüdud toodangu osakaal.
(30)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tootetüübi kohta olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
1)
tootetüübi müügimaht, mida müüakse netomüügihinnaga, mis on võrdne või suurem kui arvestuslikud tootmiskulud, moodustab rohkem kui 80 % selle tootetüübi kogu müügimahust, ning
2)
tootetüübi kaalutud keskmine müügihind on võrdne või suurem kui tootmiskulud ühiku kohta.
(31)
Antud juhul oli kõigi eksportivate tootjate kõigi tootetüüpide puhul omamaine müük kasumlik ning kaalutud keskmine hind üle tootmiskulude. Sellele vastavalt arvutati kõigi eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kõigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.
3.2. Ekspordihind
(32)
Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või liidus ja sellest väljaspool asuvate seotud äriühingute kaudu.
(33)
Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.
(34)
Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul rakendati kohandusi, et võtta arvesse kasumit (vt põhjendust 35) ning kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid.
(35)
Sel puhul ei saanud kasutada seotud äriühingute saavutatud kasumimarginaali, kuna seda ei peetud usaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, kuid tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ning seda ei saanud kolmandatele isikutele avaldada. Seetõttu ning muu teabe puudumisel kasutati ekspordihinna määramisel kasumimarginaali 5 %. Sellist marginaali peeti põhjendatuks, kuna seda kasutati ka ühes varasemas samalaadse tootmisharu toodetud keemiatoodet käsitlevas menetluses (6).
(36)
Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nende esimeste seotud klientide puhul rakendatud ekspordihinnad põhinevad reaalturuväärtusel ning et seetõttu peaks ekspordihinna kindlaksmääramine põhinema Indoneesia eksportiva tootja ning esimese seotud kliendi vahelise müügi hinnal, mitte aga arvestuslikul ekspordihinnal. Nad väitsid, et nende müügihinnad esimestele seotud klientidele olid samal tasemel kui hinnad sõltumatutele klientidele liidus.
(37)
Uurimisel leiti, et hoolimata sarnastest hinnatasemetest ei olnud seotud äriühingute vahelised siirdehinnad tasemel, mis võimaldaks seotud importijatel liidus mõistlikku kasumit teenida. Samuti ei saa välistada, et seotud äriühingute vahel esines teatud kulusid ning et esines ristkompenseerimist teiste toodete kaudu. Sel põhjusel järeldati, et kontsernisisene siirdehind ei kajastanud toote asjakohast turuväärtust, võrreldes müügiga sõltumatutele klientidele.
(38)
Seetõttu ei saa seotud äriühingute vahelist siirdehinda käsitada reaalturuväärtusel põhinevana ning vastavad väited lükati tagasi. Mõlema eksportiva tootja ekspordihinnad seotud osapoolte kaudu arvutati seega algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, nagu kirjeldatakse eespool põhjendustes 34 ja 35.
3.3. Võrdlus
(39)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.
(40)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(41)
Seega tehti kõigil juhtudel, mille kohta oli tõendatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust, kohandusi, et arvestada impordimakse, hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimiskulusid, laenukulusid, komisjonitasusid ja panga teenustasusid.
(42)
Üks eksportiv tootja eksportis naatriumglutamaati väljaspool liitu asuva seotud vahendusäriühingu kaudu, kes müüs toodet edasi liidus asuvale seotud importijale, kes omakorda müüs toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Selle müügi puhul tehti kohandus liiduvälise vahendaja hinnalisandi arvestamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i.
(43)
Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist stiimulite ja reklaamikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga k. Uurimisel leiti siiski, et need kulud ei ole üksikute omamaiste müügitehingutega otseselt seotud ning et seetõttu ei saa tõestada, et need oleksid mõjutanud hindade võrreldavust. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(44)
Kaks eksportivat tootjat taotlesid normaalväärtuse kohandamist transpordikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e. Arvutati välja transpordikulud koduriigis, sealhulgas kaupade tehasest lattu toimetamise kulud. Neid kulusid peeti siiski äriühingusisese logistika kuludeks ning seetõttu ei saanud need sobida normaalväärtuse kohandamiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e alusel.
(45)
Üks huvitatud isik väitis, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatud puhtusnõuetele (≥99 %), mis on määratletud komisjoni direktiivis 2008/84/EÜ (7). See huvitatud isik väitis, et samal ajal kui liitu eksporditav naatriumglutamaat peab neile nõuetele vastama, ei kohaldata selliseid nõudeid Indoneesia koduturul müüdavale tootele. Seetõttu võiks põhjendatud olla normaalväärtuse kohandamine füüsiliste ja keemiliste omaduste erinevuste alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a.
(46)
Asjaomane huvitatud isik ei esitanud oma väite toetuseks siiski mingeid arvandmeid, kuna ta ei pakkunud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a järgi ühtki põhjendatud hinnangut sellise väidetava erinevuse turuväärtuse kohta. Peale selle sai komisjon võtta oma võrdluses võimalikke puhtuseastmete erinevusi arvesse tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt Indoneesia siseturul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandamine põhjendatud ja taotlus tuli tagasi lükata.
3.4. Dumpingumarginaal
(47)
Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.
(48)
Kõigi teiste Indoneesia eksportivate tootjate suhtes tegi komisjon algmääruse artikli 18 kohaselt kõiki kättesaadavaid fakte arvestades kindlaks dumpingumarginaali. Tuleb märkida, et nagu põhjenduses 15 öeldud, otsustas üks eksportiv tootja, et ei tee tahtlikult uurimises koostööd. Seetõttu peeti koostöö määra väheseks. Kooskõlas artikli 18 lõikega 6 otsustas komisjon võtta jääktollimaksu taseme aluseks kõrgeim dumpingumarginaal, mis seondub ühe täielikult koostööd tegeva ja kontrollitud eksportiva tootja tüüpilise ekspordimahuga, võttes kaalutud keskmise alusel arvesse ka selle koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määratud dumpingumarginaali, kes oli seotud koostööst hoiduva eksportiva tootjaga.
(49)
Sellisel alusel on esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) liidu piiril ilma tollimakse tasumata) järgmised.
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Kõik muud äriühingud
28,4
4. KAHJU
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(50)
Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja. See moodustab „liidu tootmisharu” algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(51)
Kuna liidu tootmisharu moodustab ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.
4.2. Liidu tarbimine
(52)
Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul Indoneesiast ja teistest riikidest tuleva impordi, lähtudes Eurostati andmetest ja küsimustikus antud vastustest.
(53)
Väideti, et koostööd tegev liidu tootja tuleks liidu tootmisharust välja arvata, kuna ta on seotud ühe tootjaga Indoneesias, kes koostööd ei teinud, ja et uurimine tuleks lõpetada. Antud juhul ei ole siiski vaja koostööd tegevat liidu tootjat liidu tootmisharust välja arvata, hoolimata tema suhtest Indoneesia eksportiva tootjaga, kes koostööd ei teinud, kuna kõnealune ainuke liidu tootja tegi komisjoniga uurimises täielikku koostööd ja teda sai täielikult kontrollida. Peale selle ei olnud asjaolul, et Indoneesia eksportiv tootja koostööd ei teinud, liidu tootjalt kogutud andmete usaldusväärsusele mingit mõju. Seetõttu tuleks see väide kõrvale jätta.
(54)
Liidu tarbimine kujunes järgmiselt.
Tabel 1
Liidu naatriumglutamaadi tarbimine (tonnides)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Indeks (majandusaasta 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(55)
Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses liidu tarbimine vähenes, suurenedes mõnevõrra uuesti majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 %. Tarbimise vähenemise majandusaastal 2011/2012 võrreldes majandusaastaga 2010/2011 põhjustas peamiselt liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul, mis tulenes tootmise vähenemisest samal ajal (vt põhjendus 68). Import oli mõlemal aastal sarnasel tasemel. Tarbimise suurenemise majandusaastal 2012/2013 põhjustas peaaegu täielikult impordi suurenemine, kuna liidu tootmisharu müük jäi üldjoontes samaks. Uurimisperioodil aga, kui liidu tootmisharu müük vähenes, suurenes impordi maht oluliselt, eriti Indoneesiast (vt põhjendus 57).
4.3. Import asjaomasest riigist
4.3.1. Asjaomasest riigist tuleva impordi maht ja turuosa
(56)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on määratud põhjenduses 52.
(57)
Import asjaomasest riigist liitu kujunes järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht (tonnides)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Impordi maht Indoneesiast tonnides
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Turuosa indeks
100
126
227
287
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(58)
Vaatlusalusel perioodil suurenes impordi maht Indoneesiast peaaegu kolm korda. See kasvas pidevalt ja oluliselt, 182 %, majandusaasta 2010/2011 8 638 tonnilt uurimisperioodi 24 385 tonnile.
(59)
Vaatlusalusel perioodil suurenes vastav turuosa peaaegu kolm korda. See suurenes 187 %, hoolimata tarbimise üldisest vähenemisest (-2 %).
4.3.2. Asjaomasest riigist tuleva impordi hinnad ning hinna allalöömine
(60)
Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal.
(61)
Keskmine Indoneesiast liitu tuleva impordi hind kujunes järgmiselt.
Tabel 3
Impordi hinnad (eurot/tonn)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Indoneesia
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(62)
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind tõusis pisut majandusaasta 2010/2011 tasemelt majandusaastal 2011/2012, vähenedes majandusaastal 2012/2013 ja veelgi uurimisperioodil. Üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind 6 %.
(63)
Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes
-
liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning
-
vastavaid koostööd tegevate Indoneesia tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.
(64)
Nagu põhjenduses 46 nimetatud, väitis üks eksportiv tootja, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatavatele liidu õigusaktidega kehtestatud puhtusnõuetele. Eksportiv tootja väitis, et Indoneesiast imporditud ja väljaspool toidusektorit kasutatavatele toodetele selliseid nõudeid ei kohaldata ning et seega võib olla õigustatud kohandus, millega võetaks arvesse keemilisi või füüsikalisi omadusi, võrreldes liidu turul müüdava tootega. Asjaomane eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid arvandmeid. Peale selle sai komisjon võrdlemisel võimalikke puhtusastmete erinevusi arvesse võtta tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandus põhjendatud ja taotlus lükati tagasi.
(65)
Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesiast tuleva impordi hinna allalöömist arvutades tuleks arvesse võtta valuutakõikumiste mõju. Tõepoolest, dumpinguhindadega impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele uuritakse põhimõtteliselt muu hulgas hinna allalöömise kindlaksmääramise teel. Antud juhul võrreldi ekspordi dumpinguhindu ja liidu tootmisharu müügihindu. Kahju arvutamisel kasutatud ekspordihinnad arvestati aga ümber eurodesse, et andmed oleksid võrreldavad. Vahetuskursside kasutamine käesoleval juhtumil tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(66)
Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel asjakohaseid kohandusi. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas Indoneesiast tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 0-5 %.
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(67)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
4.4.2. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(68)
Liidu kogu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil järgmine.
Tabel 4
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Tootmismaht
Indeks
100
95
107
91
Tootmisvõimsus
Indeks
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendusaste
Indeks
100
95
107
91
Allikas: küsimustiku vastus
(69)
Tootmine oli vaatlusalusel perioodil kõikuv. Kui majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses see vähenes, siis 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses suurenes ning uurimisperioodil langes madalaimale tasemele. Uurimine näitas, et kõikumisi põhjustasid peamiselt hoolduseks peatamised, mida liidu tootmisharu tegi iga 15 kuu järel, ning kehvad ilmastikutingimused 2010/2011 talvel, mis häirisid ühe peamise tooraine (ammoniaak) tarneid. Uurimisperioodil oli hoolduseks peatamine pikem, millega sooviti vähendada suuri varusid. Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 9 %.
(70)
Tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilseks.
(71)
Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusel kujunes tootmisvõimsuse rakendusaste vastavalt tootmismahule, s.o kõigepealt vähenes majandusaastal 2011/2012, siis suurenes majandusaastal 2012/2013 ning vähenes uurimisperioodil taas. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on vastavuses tootmismahu vähenemisega.
4.4.3. Müügimaht ja turuosa
(72)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Müügimaht liidu turul
Indeks
100
84
85
83
Turuosa
Indeks
100
96
91
85
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(73)
Liidu tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %. Müügimaht vähenes peamiselt majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, püsides järgmistel aastatel suhteliselt stabiilsena. Müügimahu vähenemine koos samaaegse tarbimise vähenemise ning Indoneesiast tuleva impordi suurenemisega tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil kokku umbes 15 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2010/2011 ja 2011/2012 majandusaastate vahel 4 %, langedes kokku Indoneesia impordi turuosa samaaegse suurenemisega. Majandusaasta 2012/2013 ja uurimisperioodi võrdluses jätkas liidu tootmisharu turuosa pidevat vähenemist, samal ajal kui Indoneesia impordimaht ja turuosa kasvasid oluliselt suuremaks.
4.4.4. Kasv
(74)
Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 15 %.
4.4.5. Tööhõive ja tootlikkus
(75)
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Tööhõive ja tootlikkus
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Töötajate arv
Indeks
100
103
107
108
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
Indeks
100
92
100
85
Allikas: küsimustiku vastus
(76)
Liidu tootmisharu tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokkuvõttes 8 %. Peamiselt tulenes see kasv varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest.
(77)
Tootlikkus vähenes tööhõive suurenemise ja tootmismahu vähenemise tulemusel, nagu näidatud tabelis 4 põhjenduses 68.
4.4.6. Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(78)
Kõik dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule on oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist tuleva impordi mahtu ja hindu.
(79)
Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Kõnealuste meetmete osas on parasjagu paralleelselt käimas meetmete läbivaatamise uurimine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu nimetatakse põhjenduses 2.
4.4.7. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(80)
Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Keskmised müügihinnad
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)
Indeks
100
107
101
97
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
Indeks
100
120
124
130
Allikas: küsimustiku vastus
(81)
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %. Kõigepealt suurenes see majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses 7 %, kuid vähenes pärast seda pidevalt kuni uurimisperioodini. Kõnealust hinnatõusu majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 vahel võib mõista samaaegse kulude suurenemise tagajärjena, kuigi kulud suurenesid järsemalt kui hinnad. Samal ajal suurenes Indoneesia import ning avaldas liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Selle tulemusel vähenesid liidu tootmisharu hinnad majandusaastal 2012/2013 majandusaastaga 2011/2012 võrreldes 6 % ning uurimisperioodil veel 4 %.
(82)
Tootmise ühikukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kulud suurenesid pidevalt alates majandusaastast 2011/2012 ning selle põhjustas peamiselt tooraine- ja tööjõukulude suurenemine. Nagu eespool nimetatud, ei saanud kõnealust kulude suurenemist katta samaväärse hinnatõusuga Indoneesiast pärineva dumpinguhindadega impordi hinnasurve tõttu.
4.4.8. Tööjõukulud
(83)
Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurot)
Indeks
100
117
125
124
Allikas: küsimustiku vastus
(84)
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 24 %. Seda selgitavad peamiselt liidu tootmisharu kasvavad pingutused oma töötajate tulemuslikkuse parandamiseks, et optimeerida tootmisprotsessi.
4.4.9. Laovarud
(85)
Liidu tootja laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Laovarud
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Lao lõppseis
Indeks
100
82
164
143
Lao lõppseis protsendina toodangust
Indeks
100
86
153
156
Allikas: küsimustiku vastus
(86)
Kokkuvõttes suurenes laoseis vaatlusalusel perioodil 43 %. Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses laoseis vähenes, kuna tootmismaht vähenes ja ekspordi müügimaht suurenes. Majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses varud suurenesid, kuna tootmismaht suurenes, samal ajal kui liidu tootmisharu müük liidu turul jäi peaaegu samaks. Majandusaastast 2012/2013 kuni uurimisperioodini laoseis taas vähenes, peamiselt otsuse tõttu vähendada tootmist, et püüda suuri laoseise vähendada.
(87)
Laovaru protsendina toodangust vähenes majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, kuid majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses peaaegu kahekordistus. Uurimisperioodil suurenes see võrreldes majandusaastaga 2012/2013 veelgi. Kokkuvõttes suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 56 %. Suurenemist majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil tuleb vaadelda Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi kasvu taustal ajal, mil liidu müük jäi samal perioodil peaaegu samaks.
4.4.10. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(88)
Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Rahavoog
Indeks
100
39
- 48
- 19
Investeeringud (eurot)
Indeks
100
182
143
197
Investeeringutasuvus
Indeks
100
14
- 61
- 110
Allikas: küsimustiku vastus
(89)
Komisjon määras liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 kasumlikkus küll vähenes oluliselt, jäi aga siiski positiivseks. Alates majandusaastast 2012/2013 muutus kasumlikkus negatiivseks. Uurimisperioodil vähenes see veelgi. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 180 %. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Indoneesiast, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul määrata oma hindu kooskõlas kulude kasvuga.
(90)
Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Netorahavoo arengusuund oli kasumlikkusega sama, see on pidev vähenemine vaatlusalusel perioodil, olles alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne. Uurimisperioodil süvenes see tendents veelgi. Kogu netorahavoo vähenemine vaatlusalusel perioodil oli 119 %.
(91)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 97 %. Peamiselt koosnesid need investeeringutest, mida oli vaja hoolduseks ning õigusaktidest tulenevate ohutusnõuete täitmiseks. Kuigi liidu tootmisharu oli alles toibumas vaatlusalusele perioodile eelnenud dumpingust, mida kasutasid Hiina eksportivad tootjad, hakkas liidu tootmisharus olukord paranema ja tootmine oli vaatlusaluse perioodi alguses kuni majandusaastani 2011/2012 kasumlik. Sellises olukorras tehti hulk investeeringuid, mida ei saanud enam edasi lükata ning mis selgitavad olulist investeeringute suurenemist majandusaastal 2011/2012 ja pärast seda.
(92)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli ka samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne, kajastades kasumlikkuse negatiivset arengusuunda. Kokkuvõttes langes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 210 %.
(93)
Võttes arvesse kasumlikkuse vähenemist ja kahanevat rahavoogu, avaldus negatiivne mõju ka äriühingu võimele kapitali kaasata.
4.4.11. Järeldus kahju kohta
(94)
Peaaegu kõik peamised kahjunäitajad arenesid negatiivses suunas. Seejuures langesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste umbes 9 % ning müügimaht 17 %. Seoses katsega tasakaalustada müügimahu ja turuosa kaotust langesid liidu tootmisharu keskmised hinnad vaatlusalusel perioodil 3 %, samal ajal kui tootmiskulud tõusid 30 %. Selle tagajärjel hakkas kasumlikkus, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses positiivne, vähenema, muutus majandusaastal 2012/2013 negatiivseks ning vähenes uurimisperioodil veelgi. Samasuguseid negatiivseid arenguid kogeti netorahavoos ja investeeringutasuvuses.
(95)
Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Peamiselt tulenes kasv vaatlusalusel perioodil varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest. Positiivses suunas arenesid ka investeeringumahud. Peamiselt seondusid need ennetusmeetmete ja turvanõuetega, mitte aga tootmisvõimsuse suurendamisega. Seetõttu ei välista kõnealune positiivne arengusuund kahju olemasolu.
(96)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. PÕHJUSLIK SEOS
(97)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised tegurid. Komisjon tegi kindlaks, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on
a)
Hiinast tuleva impordi mõju,
b)
import muudest kolmandatest riikidest,
c)
liidu tarbimise arenemine,
d)
liidu tootmisharu eksporditulemused,
e)
liidu tootmisharu ebatõhusus,
f)
finantskriis,
g)
investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded,
h)
toorainekulud ja muud kulud.
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(98)
Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende panus olulisse kahjusse, mida kandis liidu tootmisharu.
(99)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Indoneesiast 182 %, mis tõi samal ajal kaasa umbes 187 % suuruse turuosa kasvu. See langes kokku liidu tootmisharu müügimahu 17 % ning turuosa 15 % suuruse langemisega. Samuti tõi see kaasa muudest kolmandatest riikidest tuleva koguimpordi turuosa languse 71 %.
(100)
Indoneesia impordihinnad langesid samal ajal 8 %. Indoneesiast pärit import avaldas liidu turule hinnasurvet, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud tõsta oma hindu kooskõlas oma kulude kasvuga, vaid pidi vaatlusalusel perioodil hoopis oma hindu langetama. See tõi kaasa kasumlikkuse olulise vähenemise, mis asendus majandusaastal 2012/2013 kahjumiga, mis uurimisperioodil veel järsult suurenes.
(101)
Eeltoodu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Indoneesia impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus.
5.2. Muude tegurite mõju
5.2.1. Hiinast tuleva impordi mõju
(102)
Impordile Hiinast rakendatakse praegu dumpinguvastaseid tollimakse. Vaatlusalusel perioodil kasvas impordimaht 65 %, millele vastavalt suurenes turuosa 68 %. Nii maht kui turuosa jäid aga vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt - 20 %. Kui arvestada kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse, siis need hinnad ei löönud liidu tootmisharu hindu alla.
(103)
Sellistes tingimustes ei saa Hiina importi käsitada uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele kaasa aidanud tegurina.
Tabel 11
Import Hiinast
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Hiina
Maht (tonnides)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Turuosa indeks
100
57
136
168
Keskmine hind (eurot/tonn) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused
5.2.2. Import muudest kolmandatest riikidest
(104)
Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Import muudest kolmandatest riikidest
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Brasiilia
Maht (tonnides)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Turuosa indeks
100
48
49
39
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Turuosa indeks
100
198
79
65
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Maht (tonnides)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Turuosa indeks
100
121
34
14
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Turuosa indeks
100
79
52
45
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Muud kolmandad riigid kokku
Maht (tonnides)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Turuosa indeks
100
110
45
29
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat
(105)
Muude kolmandate riikide impordimaht kokku vähenes majandusaasta 2010/2011 10 268 tonnilt uurimisperioodiks 2 894 tonnile, s.o vaatlusalusel perioodil 72 %. Samal ajal vähenes vastav turuosa 71 %. Uurimisperioodil moodustas muude kolmandate riikide impordi turuosa ainult umbes neljandiku oma majandusaasta 2010/2011 tasemest. Kokkuvõttes vähenes kolmandate riikide import vaatlusalusel perioodil 10 %.
(106)
Üks huvitatud isik väitis, et koguimport, sh Indoneesia import, oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.
(107)
See väide oli vastuolus kättesaadava statistikaga, millel põhinevad uurimise järeldused, nagu näidatud tabelis 13. Kogu liitu sisenenud import suurenes vaatlusalusel perioodil tegelikult 46 %. Seetõttu lükati väide tagasi.
Tabel 13
Koguimport
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Koguimport
Maht (tonnides)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat
(108)
Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
5.2.3. Liidu tarbimise arenemine
(109)
Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil ainult pisut, s.o 2 %, mis ei saa selgitada liidu tootmisharu müügimahtude 17 % ja turuosa 15 % vähenemist. Seetõttu tehti esialgne järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli.
5.2.4. Liidu tootmisharu eksporditulemused
(110)
Liidu tootmisharu ekspordimahud arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 14
Liidu tootmisharu eksporditulemused
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Ekspordimaht
Indeks
100
249
234
222
Keskmine ühikuhind
Indeks
100
107
101
95
Allikas: küsimustiku vastus
(111)
Liidu tootmisharu ekspordi maht suurenes majandusaastal 2011/2012 ning vähenes seejärel pisut järgmistel aastatel kuni uurimisperioodini. Vaatlusalusel perioodil see peaaegu kahekordistus. Samal ajal vähenesid mõnevõrra ekspordihinnad (5 %). Ekspordimüügi suurenemine kompenseeris müügimahu ja turuosa kaotust liidus osaliselt. Olukorras, mida iseloomustas tugev hinnasurve dumpinguhindadega impordilt, oleks ekspordimüügi kasvu puudumisel mastaabisäästu kaotus ja selle mõju liidu tootmise ühikukulule olnud veelgi suurem. Seetõttu ei saanud liidu eksporditulemused avaldada kahju tekkimisele negatiivset mõju.
(112)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul tulenes tema naatriumglutamaadi ekspordimüügist hiljuti Türgis omandatud toiduaineid töötlevale seotud äriühingule. See väide ei olnud põhjendatud. Peale selle näitas uurimine, et liidu tootmisharu omandas toiduaineid töötleva äriühingu alles pärast uurimisperioodi. See ei saanud avaldada mõju liidu tootmisharu olukorrale uurimisperioodil. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu müük oma seotud äriühingule Türgis ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.5. Liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus
(113)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustas liidu tootmisharu tootmisprotsessi olemuslik ebatõhusus. Kõnealune huvitatud isik ei viidanud aga ühelegi konkreetsele ebatõhusale aspektile ning tema väide jäi põhjendusteta. Ka uurimine ei toonud liidu tootmisharus päevavalgele ühtki potentsiaalselt ebatõhusat külge. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.6. Finantskriis
(114)
Üks isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju on põhjustanud finantskriis. Liidu naatriumglutamaadi turg ei olnud aga volatiilne ning ülemaailmne finantskriis mõjutas seda marginaalselt. Kui see ei oleks nii ning liidu tootmisharu kahju olnuks tõesti põhjustatud ülemaailmsest finantskriisist, oleks sama kehtinud kõigi teiste naatriumglutamaadi turul tegutsejate kohta. Nagu näha, suutsid Indoneesia naatriumglutamaadi tootjad oma müügimahtu liidu turul suurendada hoolimata ülemaailmsest finantskriisist. Seega puudub põhjus eeldada, et liidu tootmisharu pidanuks olema oma Aasia vastaspooltega võrreldes ülemaailmsest finantskriisist tõsisemalt mõjutatud. Seetõttu tuleb väide tagasi lükata. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et finantskriisi mõjud ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.7. Investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded
(115)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju tulenes olulistest investeeringutest, mida oli vaja, et täita liidus kohaldatavaid ohutuseeskirju.
(116)
Uurimine näitas siiski, et ELi ohutusnõuetega seotud investeeringud olid võrreldes teiste investeeringutega vaatlusalusel perioodil väikesed. Olulise osa liidu tootmisharu poolt tehtud investeeringutest moodustasid ennetavad hooldusinvesteeringud. Investeeringute suurim kasv toimus majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses. Seda kasvu selgitab asjaolu, et liidu tootmisharu, olles alles taastumas varasemast dumpinguhindadega impordist Hiinast, pidi lükkama ennetava hoolduse jaoks vajalikke investeeringuid kuni kahjumiperioodide lõppemiseni edasi. Kui Hiina impordile kehtestatud tollimaksud hakkasid turul mõju avaldama, jõudis liidu tootmisharu uuesti kasumisse ning võis naasta tavapärase investeeringute taseme juurde. Järgnenud perioodidel jäid investeeringud sarnasele tasemele ja katsid peamiselt hooldust. Tootmisvõimsuse suurendamiseks investeeringuid ei tehtud ning see jäi vaatlusalusel perioodil samaks. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu investeeringud ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.8. Toorainekulud ja muud kulud
(117)
Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjuseks oli oluline toorainete, nimelt tööstusliku suhkru, ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinna tõus.
Tööstuslik suhkur
(118)
Tööstuslik suhkur on üks peamisi tegureid liidu tootmisharu kogu tootmiskuludes. Nagu põhjenduses 81 kirjeldatakse, suurenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu, sealhulgas tööstusliku suhkru kulu vaatlusalusel perioodil tõepoolest. Avalikult kättesaadavad statistilised andmed (9) näitavad, et tööstusliku suhkru keskmine hind liidus tõusis küll majandusaastast 2010/2011 kuni 2012. aasta keskpaigani pisut, kuid jäi siiski maailmaturu hinnale alla. Hiljem vähenes tööstusliku suhkru hind nii liidu turul kui ka maailmaturul ning mõlemad hinnad jäid paigale sarnasel tasemel. Seetõttu on väide, et kahju tulenes suhkruhindade kasvust, põhjendamata ja tuleks tagasi lükata.
Kemikaalid
(119)
Liidu tootmisharu ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil kooskõlas nende toodete rahvusvaheliste hindadega. Seega ei piirdunud kõnealune hinnatõus liidu tootmisharuga, vaid mõjutas ka kolmandate riikide ettevõtjaid. Sel põhjusel ei saa käsitada ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinnatõuse sellisena, mis põhjustaksid liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju.
Muud
(120)
Veel üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid suurenenud tööjõu- ja pakendamiskulud. Kuigi uurimisel selgus, et need tegurid tõepoolest vaatlusalusel perioodil kulusid suurendasid (vt põhjendusi 81 ja 83), selgitas komisjon samuti välja, et liidu tootmisharu ei suutnud Indoneesia impordi hinnasurve tõttu seda kulude kasvu isegi osaliselt kajastada oma müügihinnas. Seetõttu ei saanud lugeda nendest teguritest tulenevat kulude kasvu liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjuseks.
5.3. Järeldus põhjuslike seoste kohta
(121)
Eespool esitatud analüüs näitab ajavahemikus majandusaastast 2010/2011 kuni uurimisperioodini Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu ning impordihindade vähenemist vaatlusalusel perioodil.
(122)
Kõnealune Indoneesiast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega tekitas uurimisperioodil olulist kahju liidu tootmisharule.
(123)
Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.
(124)
Eeltoodu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost.
(125)
Komisjon selgitas kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõjud välja ja eraldas need dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hiina ja muude kolmandate riikide impordi, tarbimise muutumise, liidu tootmisharu eksporditulemuste, liidu tootmisharu väidetava ebatõhususe, finantskriisi, investeeringute ja ELi õigusnormidest tulenevate ohutusnõuete ning tooraine ja muude kulude mõjud liidu tootmisharu negatiivsetele arengutele olid piiratud.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatav märkus
(126)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjulikust dumpingust ei ole antud juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, vahendajate, importijate, kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel.
6.2. Liidu tootmisharu huvid
(127)
Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import Indoneesiast. Peaaegu kõik kahju näitajad osutasid negatiivsetele suundumustele ning eelkõige halvenesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht, müügimaht, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul. Laovarud samal ajal suurenesid.
(128)
Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seeläbi peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kajastaksid kulude kasvu ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Samuti avaldaks see positiivset mõju tootmis- ja müügimahule. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoline, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud sobituma liidus kehtiva madala hinnatasemega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit. Ei saa välistada, et tulenevalt müügi- ja tootmismahu vähenemisest ja suurest kahjumist peaks liidu tootmisharu lõpetama tootmise keskpikas perspektiivis üldse, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu sõltuvaks kolmandatest riikidest tulevast impordist.
(129)
Seetõttu järeldati käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.
6.3. Importijate/vahendajate huvid
(130)
Pärast algatamisteate avaldamist andis endast märku neliteist äriühingut. Valimisse valiti kolm sõltumatut importijat, kellele saadeti küsimustikud, millele vastuse saatis ainult üks. Kõnealuses äriühingus tehti kohapealne kontroll.
(131)
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi import moodustas importija käibest alla 15 %. Komisjon leidis, et kuigi tollimaksude kehtestamine mõjutaks naatriumglutamaadiga seotud tegevusi negatiivselt, jääks äriühing üldiselt kasumlikuks.
(132)
Uurimise käigus andis endast märku üks liidu vahendaja, kes tegeleb naatriumglutamaadi edasimüügiga liidus ja sellest väljaspool. Kõnealune vahendaja ostis naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, aga ka Indoneesiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit naatriumglutamaadi importijatelt. Kõnealuse vahendaja naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli võrreldes tema kogutegevusega marginaalne. Sel põhjusel arvati, et dumpinguvastaste meetmete võimalik mõju tema olukorrale oleks tühine.
6.4. Kasutajate huvid
(133)
Kasutajad tegutsevad peamiselt toidu ja joogi sektoris, kasutades naatriumglutamaati, vürtsisegude, suppide ja valmistoitude valmistamisel. Samuti kasutatakse naatriumglutamaati mittetoiduliseks otstarbeks, näiteks pesuainete valmistamisel.
(134)
Endast andis teada kolmkümmend kolm äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Viis äriühingut tegi uurimisega koostööd, saates küsimustikule vastused. Neist neli tegutses toidu ja joogi sektoris ning üks toiduks mittekasutatavate kaupade sektoris. Kaht koostööd tegevat äriühingut, neist üks toidu ja joogi sektorist ning teine pesuainete tootjate seast, kontrolliti kohapeal.
Toidu ja joogi sektor
(135)
Uurimine näitas, et keskmiselt moodustas naatriumglutamaat umbes 5 % koostööd tegevate ja vajalikke andmeid esitanud äriühingute naatriumglutamaati sisaldavate toodete kogumaksumusest.
(136)
Kaks koostööd tegevat äriühingut ostsid naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult ning importisid Indoneesiast vähe või ei importinud üldse. Nende kahe äriühingu puhul moodustas naatriumglutamaati sisaldavate toodetega seotud tegevus umbes kolmandiku nende kõigist tegevustest. Uurimisperioodil leiti äriühingud olevat kasumlikud. Kirjeldatud järeldusi arvesse võttes avaldaksid kavandatud Indoneesia-vastased meetmed tõenäoliselt neile äriühingutele piiratud mõju.
(137)
Ülejäänud kaks äriühingut ostsid Indoneesiast suuremaid koguseid, kuid nende naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli üldise tegevusega võrreldes suhteliselt väheoluline. Peale selle olid kõnealused kaks äriühingut esitatud teabe põhjal uurimisperioodil kasumlikud. Seetõttu on vähetõenäoline, et võimalikud meetmed Indoneesia naatriumglutamaadi vastu avaldaksid neile kahele äriühingule olulist mõju.
Toiduks mittekasutatavate kaupade sektor
(138)
Üks koostööd teinud äriühing kasutas naatriumglutamaati pesuainete valmistamiseks. Naatriumglutamaat moodustas nende toodete tootmiskulust 15-20 %. Uurimisperioodil ostis äriühing naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, kuid importis seda ka Indoneesiast ja vähemal määral Koreast. Naatriumglutamaati sisaldavate toodetega oli seotud ainult väike osa tema tegevusest, mis leiti peale selle andvat uurimisperioodil ka positiivseid kasumimarginaale vahemikus 5-10 %.
(139)
Kuigi ei saa välistada, et seda äriühingut võib Indoneesia-vastaste meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus ja naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlik seis eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju kõnealusele äriühingule oleks piiratud.
(140)
Kõnealune huvitatud isik väitis, et arvestades ELi regulatiivset raamistikku, mis keelab fosfaatide ja teiste fosforiühendite kasutamise, (10) kasutatakse naatriumglutamaati tõenäoliselt edaspidi suuremas koguses, et asendada pesuainete tootmisel fosfaate ja teisi fosforiühendeid. Seetõttu arvatakse, et naatriumglutamaadi nõudlus liidus suureneb oluliselt ning et võimalikel naatriumglutamaadi impordile kehtestatavatel dumpinguvastastel meetmetel oleks sellele uuele turule kahjulik mõju.
(141)
Käesolevas etapis on siiski keeruline ennustada, kuidas uus õigusraamistik mõjutaks liidu turgu ning kas või millises ulatuses see hoogustaks naatriumglutamaadipõhiste pesuainete tootmist ja mõjutaks seeläbi naatriumglutamaadi nõudlust liidus. Samuti ei esitanud huvitatud isik tõendeid selle kohta, millises ulatuses dumpinguvastane tollimaks võiks kahjulikku mõju avaldada. Seoses sellega märgitakse, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk on taastada liidu turul võrdsed tingimused. Seega peaks Indoneesia import ka edaspidi liidu turgu varustama, kuid õiglaste hindadega. Samuti leiti uurimise käigus hulk alternatiivseid tarneallikaid, näiteks Brasiilia, Vietnam ja Korea.
(142)
Uurimise tulemuste põhjal jääks asjaomase äriühingu naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlikkus positiivseks isegi juhul, kui kogu tema nõudlus naatriumglutamaadi järele imporditaks Indoneesiast. Selles halvima arengu stsenaariumis ei võeta arvesse võimalust, et vähemalt osa tollimaksust saaks kanda üle lõppklientidele.
6.5. Tarnijate huvid
(143)
Liidu toorainetarnijatest andis endast teada ja vastas küsimustikule neli. Nende toorainemüük liidu tootmisharule moodustas vaid väikese osa nende kogukäibest. Seetõttu ei mõjutaks meetmete puudumine tarnijate olukorda.
6.6. Muud argumendid
(144)
Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharul on liidu turul valitsev positsioon ning et dumpinguvastased meetmed Indoneesiast pärit impordi suhtes kindlustaksid seda positsiooni, mis ei oleks liidu huvides.
(145)
Uurimine näitas selgelt, et ainus liidu tootja ei suutnud säilitada oma müügimahtu liidus, kaotades turuosa Indoneesia impordile. Peale selle ei suutnud liidu tootmisharu Indoneesia impordi hinnasurve tõttu suurendada oma hinnataset kooskõlas toorainekulude kasvuga ning kandis uurimisperioodil olulist kahju. Samuti märkis komisjon, et on olemas ka konkurents mitmest muust kolmandast riigist pärit impordi näol, kes saavad kasutada vaba juurdepääsu liidu turule. Neil alustel olid tõendid liidu tootmisharu väidetava valitseva positsiooni kohta ebapiisavad ja väide tuli tagasi lükata.
(146)
Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et Indoneesia impordile ei oleks alternatiivi, kuna kolmandate riikide impordi hinnatasemed on liiga kõrged.
(147)
Tuletatakse meelde, et majandusaastal 2010/2011 oli kolmandatest riikidest pärit impordil oluline turuosa. Ka import kolmandatest riikidest kannatas Indoneesia dumpinguhindadega impordi hinnasurve all ning kaotas Indoneesia impordile oluliselt müügimahtu ja turuosa. Tollimaksude kehtestamine Indoneesiast pärit impordile peaks võimaldama teistel riikidel, nagu Brasiilia, Korea ja Vietnam, oma kaotatud osa liidu turul tagasi võita. Mis puudutab hindasid, siis dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk peaks olema taastada liidus võrdsed tingimused, lubades seega importkaubal siseneda liitu õiglase hinnaga. Uurimine näitas, et tollimaksude kehtestamine ei avaldaks tootmisahela järgmise etapi tootmisharule prognooside kohaselt olulist mõju. Seetõttu lükati tagasi väide, et alternatiivseid tarneallikaid ei ole.
6.7. Järeldus liidu huvide kohta
(148)
Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et uurimise käesolevas etapis puuduvad mõjuvad põhjused järeldamaks, nagu ei oleks ajutiste meetmete kehtestamine Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes liidu huvides.
7. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(149)
Komisjoni poolt dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi täiendavat kahju liidu tootmisharule.
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(150)
Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.
(151)
Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Kuna komisjon leidis, et dumpinguhindadega import hakkas avaldama mõju alles vaatlusaluse perioodi kolmandal aastal, määrati kasumimarginaal viitega perioodi esimesele kahele aastale, mil dumpinguhindadega import puudus. Komisjon pidas sobilikuks kasutada põhjenduses 89 välja selgitatud kaalutud keskmist kasumimarginaali. Määrati kasumimarginaal vahemikus 5-15 %. Täpsemat kasumimarginaali ei saa konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada. Sellistel lähtealustel arvutas komisjon samasuguse toote hinna, mis ei põhjusta liidu tootmisharule kahju, lisades selliselt arvutatud kasumimarginaali liidu tootmisharu tootmiskulule uurimisperioodil. Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest koostööd tegevate Indoneesia eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Põhjenduse 154 tabelis on esitatud kahjumarginaalid vastavalt kasumi 5 % ja 15 % korral.
(152)
Nagu põhjenduses 64 öeldud, väitis üks eksportiv tootja, et liitu imporditava naatriumglutamaadi puhtuse ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava naatriumglutamaadi puhtuse tasemed võivad olla erinevad ning et seetõttu tuleks rakendada sobivat kohandust. Samas põhjenduses esitatud põhjustel ei ole selline kohandamine põhjendatud ning see väide tuli tagasi lükata.
7.2. Ajutised meetmed
(153)
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(154)
Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.
(protsentides)
Riik
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
Indoneesia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indoneesia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indoneesia
Kõik muud äriühingud
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.
(156)
Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (11). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja.
(157)
Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.
(158)
Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.
8. LÕPPSÄTTED
(159)
Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.
(160)
Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veelkord kaaluma,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indoneesiast pärineva naatriumglutamaadi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 (TARICi kood 2922420010) alla.
2. Allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 loetletud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmiseid ajutisi dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid.
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
(%)
TARICi lisakood
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Kõik muud äriühingud
28,4
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. 25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad huvitatud isikud
a)
taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;
b)
esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi; ning
c)
taotleda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik nad ära kuulaks.
2. 25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad ajutiste meetmete kohaldamise kohta märkusi esitada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. august 2014