ROZHODNUTÍ RADY 2014/137/EU
ze dne 14. března 2014
o vztazích mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle Smlouvy pozměňující smlouvy o založení Evropských společenství (2) s ohledem na Grónsko (dále jen „smlouva o Grónsku“) se Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) na Grónsko již nevztahuje., Grónsko je spíše jako součást členského státu přidružena k Evropské unii jako jedna ze zámořských zemí a území.
(2)
Smlouva o Grónsku v preambuli uvádí, že by měla být zavedena úprava, která umožní zachování úzkého a trvalého svazku mezi Unií a Grónskem a bude zohledňovat vzájemné zájmy, zejména rozvojové potřeby Grónska, a že úprava vztahující se na zámořské země a území obsažená v části čtvrté Smlouvy o fungování EU poskytuje pro tyto vztahy vhodný rámec.
(3)
Podle článku 198 Smlouvy o fungování EU je účelem přidružení podporovat hospodářský a sociální rozvoj zámořských zemí a území a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Evropskou unií jako celkem. Podle článku 204 Smlouvy o fungování EU se články 198 až 203 Smlouvy o fungování EU vztahují na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení obsažená v Protokolu (č. 34) o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko připojeném ke Smlouvě o fungování EU.
(4)
Ustanovení týkající se uplatňování zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování EU jsou obsažena v rozhodnutí Rady 2013/755/EU (3).
(5)
Rada Evropské unie, vědoma si geostrategického významu Grónska pro Unii a uznávajíc ducha spolupráce vyplývajícího z rozhodnutí Unie o udělení statusu zámořského území Grónsku, ve svých závěrech ze dne 24. února 2003 o přezkumu čtvrtého protokolu o rybolovu mezi Evropským společenstvím, vládou Dánska a autonomní vládou Grónska v polovině období se usnesla na tom, že je nutné rozšířit a posílit budoucí vztahy mezi Unií a Grónskem s ohledem na důležitost rybolovu a na potřebu strukturálně a odvětvově zaměřených reforem v Grónsku. Rada dále vyjádřila svůj závazek založit budoucí vztah mezi Unií a Grónskem po roce 2006 na komplexním partnerství pro udržitelný rozvoj, které bude zahrnovat zvláštní dohodu o rybolovu sjednanou podle obecných pravidel a zásad platných pro takové dohody.
(6)
V Dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu (4), uzavřené nařízením Rady (ES) č. 753/2007 (5), se připomíná duch spolupráce vyplývající z rozhodnutí o udělení statusu zámořského území Grónsku.
(7)
Ve společném prohlášení Evropského společenství na jedné straně a místní vlády Grónska a vlády Dánska na straně druhé o partnerství mezi evropským společenstvím a Grónskem, podepsaném v Lucemburku dne 27. června 2006, se připomínají úzké historické, politické, hospodářské a kulturní vazby mezi Unií a Grónskem a zdůrazňuje se potřeba dále posilovat jejich partnerství a spolupráci.
(8)
Vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé jsou upraveny mimo jiné v rozhodnutí Rady 2006/526/ES (6), které pozbylo platnosti 31. prosince 2013.
(9)
Unie musí budovat komplexní partnerství s novými aktéry na mezinárodní scéně, aby podpořila stabilní a inkluzivní mezinárodní řád a pomohla při zajišťování společných globálních veřejných statků a obrany klíčových zájmů Unie, stejně jako lepších znalostí o Unii v zámořských zemích a územích.
(10)
Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo umožnit pokračovat v pevných vztazích mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé, mělo by reagovat na globální výzvy a umožnit tak vytvoření proaktivní agendy a sledování společných zájmů. Partnerství by také mělo mít spojitost s cíli uvedenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), v tom smyslu, že by mělo být v souladu se strategií Evropa 2020 a podporovat vnitřní politiky a cíle vymezené ve sděleních Komise, jako je například sdělení Komise ze dne 2. února 2011 nazvané „Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin“, a mělo by usnadnit spolupráci v kontextu politiky Unie pro Arktidu.
(11)
Finanční pomoc Unie by se měla zaměřit na oblasti, ve kterých má největší dopad s ohledem na její schopnost působit v globálním měřítku a reagovat na globální výzvy, jako je vymýcení chudoby, udržitelný rozvoj podporující začlenění nebo celosvětové prosazování demokracie, řádné správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu, a s ohledem na její dlouhodobé a předvídatelné zapojení do rozvojové pomoci a její úlohu při koordinaci s členskými státy.
(12)
Partnerství podle tohoto rozhodnutí by mělo vytvořit rámec umožňující pravidelná jednání o záležitostech, které jsou předmětem zájmu Unie či Grónska, například o globálních otázkách, kde by výměna názorů a případné sbližování myšlenek a postojů mohly být přínosem pro obě strany. Zejména čím dále větší dopad změny klimatu na lidskou činnost a na životní prostředí, námořní dopravu, přírodní zdroje, včetně nerostných surovin, jakož i na výzkum a inovace, vyžadují dialog a posílenou spolupráci.
(13)
Finanční pomoc Unie a poskytovaná na základě nového partnerství by měla vnést do rozvoje Grónska evropskou perspektivu a měla by přispět k posílení úzkých a trvalých vazeb s Grónskem a současně upevnit postavení Grónska jako výspy Unie na základě společných hodnot a dějin, jež oba partnery spojují.
(14)
Finanční pomoc poskytovaná Unií v období 2014-2020 by se měla soustředit na jednu či nejvýše dvě oblasti spolupráce, aby byl maximalizován dopad partnerství a byly umožněny také úspory z rozsahu, synergické účinky, větší účinnost a zviditelnění činnosti Unie.
(15)
Spolupráce podle tohoto rozhodnutí by měla zajistit, aby se toky zdrojů poskytovaly na předvídatelném a pravidelném základě a aby byly flexibilní a přizpůsobené situaci v Grónsku. Za tímto účelem by měla být v případech, kdy je to proveditelné a vhodné, využívána rozpočtová podpora.
(16)
Finanční pravidla, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Finanční zájmy Evropské unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Tato opatření by měla být prováděna v souladu s platnými dohodami uzavřenými s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi.
(18)
Programové dokumenty a finanční opatření, jež jsou nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí, by měly být přijaty prostřednictvím prováděcích aktů souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9). Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich politické povaze a finančním dopadům, by se pro jejich přijímání měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(19)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (10) a použijí se podle potřeby pro provádění tohoto rozhodnutí.
(20)
Je vodné zajistit hladký přechod bez jakéhokoli přerušení mezi rozhodnutím 2006/526/ES a tímto rozhodnutím a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto rozhodnutí s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (11). Toto rozhodnutí by se mělo proto použít ode dne 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ODDÍL 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, obecné cíle a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se stanoví pravidla, kterými se řídí vztahy mezi Unií na jedné straně a Grónskem a Dánskem na straně druhé (dále jen „partnerství“).
2. Cílem partnerství je zachování úzkého a trvalého svazku mezi partnery a podpora udržitelného rozvoje Grónska.
Partnerství přihlíží ke geostrategickému postavení Grónska v oblasti Arktidy a v oblasti průzkumu a využívání přírodních zdrojů včetně nerostných surovin a zajišťuje posílenou spolupráci a politický dialog o těchto otázkách.
Článek 2
Obecné zásady partnerství
1. Partnerství usnadní vedení konzultací a politického dialogu o zvláštních cílech a oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí.
2. Partnerství zejména vymezuje rámec politického dialogu o otázkách společného zájmu partnerů, jenž poskytuje základ pro širší spolupráci a dialog v oblastech, jako jsou:
a)
globální otázky související mimo jiné s energetikou, změnou klimatu a životním prostředím, přírodními zdroji včetně nerostných surovin, námořní dopravou, výzkumem a inovacemi;
b)
otázky související s arktickou oblastí.
3. Při provádění tohoto rozhodnutí se zajistí soulad s dalšími oblastmi vnější činnosti Unie i s dalšími příslušnými politikami Unie. Opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí se proto programují na základě politik spolupráce Unie stanovených v nástrojích, jako jsou dohody, prohlášení a akční plány, a v souladu se strategiemi spolupráce přijatými podle článku 4.
4. O činnostech v rámci spolupráce se rozhoduje v úzké konzultaci mezi vládou Grónska, vládou Dánska a Evropskou komisí. Tyto konzultace jsou vedeny v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi každé ze stran. Za tímto účelem řídí provádění tohoto rozhodnutí vláda Grónska a Evropská komise v souladu se svými rolemi a pravomocemi.
Článek 3
Zvláštní cíle a hlavní oblasti spolupráce
1. Zvláštní cíle tohoto partnerství jsou:
a)
podpora Grónska a spolupráce s ním při řešení jeho největších problémů, zejména pokud jde o udržitelnou diverzifikaci hospodářství, nutnost zvýšit kvalifikaci jeho pracovní síly včetně vědecké obce a v oblasti informačních a komunikačních technologií potřebu zlepšit informační systémy Grónska. Dosažení těchto cílů se měří na základě procentního podílu obchodní bilance na HDP, procentního podílu odvětví rybolovu na celkovém vývozu a statistických ukazatelů o výsledcích vzdělávání a dalších ukazatelů, jež jsou považovány za vhodné;
b)
příspěvek ke kapacitě veřejné správy Grónska, aby mohla vytvářet a provádět vnitřní politiky Grónska, zejména v nových oblastech společného zájmu určených v programovém dokumentu pro udržitelný rozvoj podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce. Dosažení tohoto cíle se poměřuje na základě ukazatelů, jako je počet vyškolených pracovníků veřejné správy a procentní podíl státních úředníků, kteří jsou (dlouhodobě) pobývajícími rezidenty v Grónsku.
2. K hlavním oblastem spolupráce v rámci partnerství patří:
a)
vzdělávání a odborná příprava, cestovní ruch a kultura;
b)
přírodní zdroje včetně nerostných surovin;
c)
energetika, klima, životní prostředí a biologická rozmanitost;
d)
otázky související s arktickou oblastí;
e)
sociální oblast, mobilita pracovní síly, systémy sociální ochrany, otázky bezpečnosti potravin a jejich zajišťování, a
f)
výzkum a inovace v oblastech, jako je energetika, změna klimatu, odolnost proti katastrofám, přírodní zdroje včetně nerostných surovin a udržitelné využívání živých zdrojů.
ODDÍL 2
PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ
Článek 4
Programování
1. Vláda Grónska v rámci partnerství přebírá odpovědnost za vytváření a přijímání odvětvových politik v hlavních oblastech spolupráce uvedených čl. 3 odst. 2 a zajišťuje také odpovídající následná opatření.
Na tomto základě vláda Grónska připraví a předloží orientační programový dokument pro udržitelný rozvoj Grónska (dále jen „programový dokument“). Cílem programového dokumentu je poskytovat soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a Grónskem, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikami Unie.
2. Při přípravě a provádění programového dokumentu musí být dodrženy tyto zásady účinnosti pomoci: odpovědnost jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení vnitrostátním systémům, vzájemná odpovědnost a zaměření na výsledky.
3. Programový dokument vychází ze zkušeností a osvědčených postupů a je založen na konzultacích a dialogu s občanskou společností, místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty s cílem zabezpečit, aby se občanská společnost, místní orgány a další subjekty s programovým dokumentem dostatečně ztotožnily.
Programový dokument je přizpůsoben potřebám a reaguje na konkrétní situaci Grónska, včetně dopadů změny klimatu a socioekonomického vývoje.
4. Návrh programového dokumentu mezi sebou konzultují vláda Grónska, vláda Dánska a Komise.
Finalizaci programového dokumentu provede vláda Grónska. Po finalizaci posoudí programový dokument Komise a rozhodne, zda dokument odpovídá cílům tohoto rozhodnutí, zda je v souladu s příslušnými politikami Unie a zda obsahuje všechny prvky požadované za účelem přijetí ročního rozhodnutí o financování. Pro účely tohoto posouzení vláda Grónska poskytne všechny nezbytné informace, včetně výsledků případných studií proveditelnosti.
5. Programový dokument se schvaluje přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2. Tento postup se rovněž použije pro zásadní přezkumy, v jejichž důsledku dojde k výrazné změně strategie nebo jejího programování.
Přezkumný postup se nepoužije pro méně zásadní změny programového dokumentu, kterými se například provádějí technické úpravy, přerozdělují finanční prostředky v rámci orientačních přídělů na jednotlivé prioritní oblasti nebo se zvyšuje či snižuje objem počátečního orientačního přídělu o méně než 20 %, a to za předpokladu, že tyto změny nemají vliv na prioritní oblasti a cíle stanovené v programovém dokumentu. Takové nikoli podstatné změny sdělí Komise do jednoho měsíce od přijetí příslušného rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě.
6. Jakýkoli přezkum programového dokumentu, ke kterému dojde po zveřejnění hodnotící zprávy v polovině období a podle článku 7 zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 5
Provádění
Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, je finanční pomoc Unie prováděna podle nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Zadávání veřejných zakázek
Použijí se pravidla pro učení státní příslušnosti a pravidla původu na zadávání veřejných zakázek, granty a jiná zadávací řízení, která jsou vymezena v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014 a která jsou použitelná pro nástroj pro rozvojovou spolupráci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (12).
Článek 7
Přezkum programového dokumentu v polovině období a hodnocení provádění tohoto rozhodnutí
1. Vláda Grónska, vláda Dánska a Komise provedou do 31. prosince 2017 přezkum v polovině období programového dokumentu a jeho dopadu na Grónsko jako celek. Komise do tohoto procesu zapojí všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních subjektů a místních orgánů.
2. Odchylně od článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 vypracuje Komise do 30. června 2018 zprávu o plnění cílů a evropské přidané hodnotě tohoto rozhodnutí, a to na základě výsledků a ukazatelů dopadu pro poměřování účinnosti využívání zdrojů pro účely přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí. Zpráva se dále zaměří na možnosti zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost spolupráce vytvořené tímto rozhodnutím, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Zpráva zohlední všechna zjištění a závěry týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí 2006/526/ES.
3. V souladu se zásadami účinnosti pomoci bude Komise od Grónska vyžadovat veškeré údaje a informace nezbytné ke sledování a hodnocení opatření financovaných podle tohoto rozhodnutí.
Článek 8
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Grónsko (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 9
Rozsah a způsob financování
1. V rámci odvětvových politik stanovených vládou Grónska lze finanční pomoc Unie poskytnout na tyto činnosti:
a)
reformy a projekty, které jsou v souladu s programovým dokumentem;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a začlenění aspektů životního prostředí a změny klimatu a
c)
programy technické spolupráce.
2. Finanční pomoc Unie se poskytuje především prostřednictvím rozpočtové podpory.
Článek 10
Finanční referenční částka
Orientační částka pro provádění tohoto rozhodnutí v letech 2014 až 2020 činí 217 800 000 EUR.
ODDÍL 3
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
V Bruselu dne 14. března 2014.
NÕUKOGU OTSUS 2014/137/EL,
14. märts 2014,
mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 203,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt lepingule, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes (edaspidi „Gröönimaa leping”), (2) ei kohaldata Gröönimaa suhtes enam Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping). Gröönimaa assotsieeritakse liiduga kui üks ülemeremaadest ja -territooriumidest, kuna tegu on osaga ühest liikmesriigist.
(2)
Gröönimaa lepingu preambulis on öeldud, et tuleks võtta meetmeid, mis võimaldavad säilitada lähedasi ja kestvaid sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning võtta arvesse vastastikuseid huvisid, eriti Gröönimaa arenguvajadusi, ning et ELi toimimise lepingu neljandas osas sätestatud ülemeremaid ja -territooriume käsitlev kord on sobiv raamistik kõnealuste suhete jaoks.
(3)
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 198 on assotsieerimise eesmärk edendada ülemeremaade ja -territooriumide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning luua tihedad majandussidemed nende ja liidu kui terviku vahel. ELi toimimise lepingu artikli 204 kohaselt kohaldatakse Gröönimaa suhtes ELi toimimise lepingu artikleid 198-203 kooskõlas ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 34 (erikorra kohta Gröönimaa suhtes) erisätetega.
(4)
ELi toimimise lepingu artiklites 198-202 sätestatud põhimõtete rakendussätted on kehtestatud nõukogu otsuses 2013/755/EL (3).
(5)
Euroopa Ühenduse ning Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise neljanda kalandusprotokolli vahearuande 24. veebruari 2003. aasta järeldustes, ning tunnustades Gröönimaa geostrateegilist tähtsust Euroopa Liidu jaoks ja koostööd, mis tuleneb liidu otsusest anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus, nõustus nõukogu, et tulevikus on vaja laiendada ja tugevdada suhteid liidu ja Gröönimaa vahel, võttes arvesse kalanduse olulisust ning vajadust struktuuriliste ja valdkondlike reformide järele Gröönimaal. Nõukogu võttis lisaks sellele endale kohustuse rajada tulevased suhted liidu ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvat arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldaks kalandusalast erikokkulepet, mille üle peetakse läbirääkimisi selliste kokkulepete suhtes kohaldatavate üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt.
(6)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 753/2007 (4) sõlmitud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus (5) tuletatakse meelde koostöövaimu, mis tuleneb otsusest anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus.
(7)
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse vahelises ühisdeklaratsioonis Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vahelise partnerluse kohta, millele kirjutati alla 27. juunil 2006 Luxembourgis, tuletati meelde lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning rõhutati vajadust veelgi tugevdada partnerlust ja koostööd.
(8)
Ühelt poolt liidu ja teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid reguleeritakse muu hulgas nõukogu otsusega 2006/526/EÜ (6), mis aegus 31. detsembril 2013.
(9)
Liit peab looma kõikehõlmavad partnerlused uute osalejatega rahvusvahelisel tasandil, et edendada stabiilset ja kaasavat rahvusvahelist korda, püüelda ühiste ülemaailmsete avalike hüvede poole ning kaitsta peamisi liidu huve, samuti suurendada kolmandates riikides ning ülemeremaades ja -territooriumidel teadmisi liidust.
(10)
Käesoleva otsuse kohane partnerlus peaks võimaldama jätkata tugevaid suhteid ühelt poolt liidu ning teisel poolt Gröönimaa ja Taani vahel ning peaks vastama ülemaailmsetele probleemidele, võimaldades arendada ennetavat tegevuskava ning tegutseda ühiste huvide nimel. Partnerlus peaks samuti olema seotud komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatise „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) eesmärkidega, parandades seega sidusust strateegiaga „Euroopa 2020” ja komisoni teatistes, näiteks komisjoni 2. veebruari 2011. aasta teatises „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” määratletud sisepoliitika ja eesmärkide edendamisega, ning hõlbustama koostööd liidu Arktika-poliitika kontekstis.
(11)
Liidu rahaline abi peaks keskenduma nendele valdkondadele, kus sellel on kõige suurem mõju, sest liit suudab tegutseda ülemaailmsel tasandil ja reageerida ülemaailmsetele probleemidele, nagu vaesuse kõrvaldamine, säästev ja kaasav areng või demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete ülemaailmne edendamine, pikaajaline ja prognoositav osalemine arenguabis ja roll liikmesriikidega koordineerimisel.
(12)
Käesoleva otsuse kohane partnerlus peaks tagama raamistiku, mis võimaldaks korrapäraseid arutelusid liitu või Gröönimaad huvitavates küsimustes, nagu ülemaailmsed probleemid, kus arusaamade vahetamine ning võimalik ideede ja arvamuste lähendamine oleks mõlemale poolele kasulik. Eelkõige kliimamuutuste suurenev mõju inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport, loodusvarad, sh toorained, ning teadusuuringud ja uuendustegevus nõuavad dialoogi ja tõhustatud koostööd.
(13)
Partnerluse kaudu eraldatav liidu rahaline abi peaks lisama Gröönimaa arengule Euroopa perspektiivi ning aitama kaasa kõnealuse territooriumiga lähedaste ja kestvate sidemete tugevdamisele, kindlustades samal ajal Gröönimaa kui liidu arenenud tugipunkti positsiooni, mis tugineb partnereid ühendavatele ühistele väärtustele ja neid ühendavale ühisele ajaloole.
(14)
Liidu rahaline abi ajavahemikuks 2014-2020 peaks keskenduma ühele või maksimaalselt kahele koostöövaldkonnale, mis võimaldaks maksimeerida partnerluse mõju, saavutada täiendava mastaabisäästu, koosmõju ja suurema tulemuslikkuse ning muuta liidu tegevuse nähtavamaks.
(15)
Käesoleva otsuse kohane koostöö peaks tagama, et vahendite eraldamine toimub prognoositavalt ja korrapäraselt ning et see on paindlik ja Gröönimaa olukorrale kohandatud. Selleks tuleks kasutada alati eelarvetoetust, kui see on otstarbekas ja kohane.
(16)
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) ning komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (8).
(17)
Liidu finantshuvid peaksid olema kaitstud proportsionaalsusmeetmete kaudu kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul, kaasa arvatud eiramisjuhtumite ärahoidmine, avastamine ja uurimine, kaotatud, valesti makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite sissenõudmine ja vajaduse korral trahvide määramine. Neid meetmeid tuleks võtta kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega.
(18)
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud programmdokumendid ja rahastamismeetmed tuleks võtta vastu rakendusaktidega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9). Võttes arvesse kõnealuste rakendusaktide iseloomu, eelkõige nende mõju poliitika kujundamisele ja nende finantsmõju, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust, välja arvatud tehniliste rakendusmeetmete puhul, mille finantsmõju on väike.
(19)
Vastavalt vajadusele tuleks kohaldada käesoleva otsuse rakendamisele liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühiseid eeskirju ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 236/2014 (10).
(20)
On asjakohane tagada tõrgeteta üleminek otsuselt 2006/526/EÜ käesolevale otsusele ning viia käesoleva otsuse kohaldamisaeg kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (11) kohaldamisajaga. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
1. JAGU
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Sisu, üldeesmärk ja reguleerimisala
1. Käesoleva otsusega sätestatakse eeskirjad, mis reguleerivad ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelisi suhteid („partnerlus”).
2. Partnerluse eesmärk on säilitada lähedasi ja püsivaid sidemeid partnerite vahel, toetades Gröönimaa säästvat arengut.
Partnerlusega tunnustatakse Gröönimaa geostrateegilist asukohta Arktika piirkonnas, loodusvarade (sh toorainete) uurimise ja kasutamise küsimusi ning tagatakse tõhustatud koostöö ja poliitiline dialoog kõnealustes küsimustes.
Artikkel 2
Partnerluse üldised põhimõtted
1. Partnerlus soodustab käesolevas otsuses osutatud eesmärkide ja koostöövaldkondadega seonduvat konsulteerimist ja poliitilist dialoogi.
2. Eelkõige määratakse partnerlusega kindlaks mõlema partneri ühiste huvidega seotud küsimustes peetava poliitilise dialoogi raamistik, mis tagab aluse ulatuslikuks koostööks ja dialoogiks näiteks järgmistes valdkondades:
a)
ülemaailmsed küsimused, nagu muu hulgas energeetika, kliimamuutused ja keskkond, loodusvarad, sh toorained, meretransport, teadusuuringud ja uuendustegevus;
b)
Arktika-küsimused.
3. Käesoleva otsuse rakendamisel tagatakse kooskõla liidu ülejäänud välispoliitikavaldkondadega ning muude asjaomaste liidu poliitikavaldkondadega. Selleks koostatakse käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete programmid liidu koostööpoliitika alusel, mis on sätestatud muu hulgas lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning kooskõlas artikli 4 alusel vastu võetud koostööstrateegiatega.
4. Koostöömeetmetega seotud otsused võetakse vastu Gröönimaa valitsuse, Taani valitsuse ja komisjoni vahelise tiheda konsulteerimise teel. Sellised konsultatsioonid viiakse ellu, järgides täielikult kõikide osaliste institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsilisi volitusi. Selleks rakendavad Gröönimaa valitsus ja komisjon käesolevat otsust kooskõlas kummagi partneri rolli ja kohustustega.
Artikkel 3
Erieesmärgid ja peamised koostöövaldkonnad
1. Partnerluse erieesmärgid on järgmised:
a)
toetada Gröönimaad ja teha koostööd peamiste Gröönimaa probleemide lahendamisel, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme. Nende eesmärkide täitmise hindamisel võetakse aluseks kaubandusbilanss protsendimäärana SKTst, kalanduse osakaal kogu ekspordist, haridusalased statistilised näitajad ning muud sobivad näitajad;
b)
toetada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust riikliku poliitika sõnastamisel ja rakendamisel, eelkõige artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud jätkusuutliku arengu programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades. Selle eesmärgi täitmist hinnatakse selliste näitajate alusel nagu koolitust läbivate haldustöötajate arv ja see, kui suur osa avalikest teenistujatest on Gröönimaal (pikaajalised) residendid.
2. Partnerluse peamised koostöövaldkonnad on järgmised:
a)
haridus ja koolitus, turism ja kultuur;
b)
loodusvarad, sh toorained;
c)
energeetika, kliima, keskkond ja bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus;
d)
Arktika-küsimused;
e)
sotsiaalvaldkond, tööjõu liikuvus, sotsiaalkaitse süsteemid, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse küsimused ning
f)
teadusuuringud ja innovatsioon sellistes valdkondades nagu energeetika, kliimamuutused, vastupidavus katastroofidele, loodusvarad, sh toorained, ning eluressursside säästev kasutamine.
2. JAGU
PROGRAMMIDE KOOSTAMINE JA RAKENDAMINE
Artikkel 4
Programmide koostamine
1. Partnerluse raames võtab Gröönimaa valitsus vastutuse valdkondliku poliitika koostamise ja vastuvõtmise eest artikli 3 lõikes 2 osutatud peamistes koostöövaldkondades ning tagab piisavad järelmeetmed.
Sel alusel koostab Gröönimaa valitsus Gröönimaa jätkusuutliku arengu suunava programmdokumendi (edaspidi „programmdokument”) ja esitab selle. Programmdokumendi eesmärk on tagada liidu ja Gröönimaa vahelise koostöö sidus raamistik, mis on kooskõlas liidu üldise mõtte ja reguleerimisala, eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.
2. Programmdokumendi ettevalmistamine ja rakendamine toimub järgmiste abi tõhususe põhimõtete kohaselt: riigi osalus, partnerlus, koordineerimine, ühtlustamine, vastavusse viimine siseriiklike süsteemidega, vastastikune vastutus ning tulemustele suunatus.
3. Programmdokument tugineb saadud kogemustele ja parimatele tavadele ning selle aluseks on konsultatsioonid ja dialoog kodanikuühiskonnaga, kohalike omavalitsuste ja teiste sidusrühmadega, et tagada nende piisav osalus ja hilisem omalus programmdokumendis.
Programmdokumenti kohandatakse Gröönimaa vajadustega ja see vastab Gröönimaa konkreetsetele oludele, sealhulgas kliimamuutuste mõjudele ja sotsiaal-majanduslikule arengule.
4. Gröönimaa valitsus, Taani valitsus ja komisjon vahetavad programmdokumendi kavandi kohta arvamusi.
Gröönimaa valitsus vastutab programmdokumendi lõpliku vormistamise eest. Lõpliku vormistamise järel hindab programmdokumenti komisjon, et teha kindlaks, kas programmdokument on kooskõlas käesoleva otsuse eesmärkide ja liidu asjakohaste poliitikasuundadega ning kas see sisaldab kõiki elemente, mis on vajalikud iga-aastase rahastamisotsuse vastuvõtmiseks. Selliseks hindamiseks esitab Gröönimaa valitsus kogu vajaliku teabe, sealhulgas võimalike tasuvusuuringute tulemused.
5. Programmdokument kinnitatakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Seda menetlust kohaldatakse ka nimetatud dokumentide ja programmide ulatusliku läbivaatamise korral, mille tulemusena muudetakse oluliselt strateegiat või koostatud programmi.
Kontrollimenetlust ei kohaldata vähem oluliste muudatuste tegemise korral, mille eesmärk on programmdokumenti tehniliselt kohandada, kavandatud rahalisi vahendeid teatava peamise koostöövaldkonna raames ümber paigutada või suurendada või vähendada esialgu kavandatud rahalisi vahendeid vähem kui 20 %, tingimusel et need muudatused ei mõjuta programmdokumendis kindlaks määratud peamisi koostöövaldkondi ja eesmärke. Komisjon teeb sellised vähem olulised kohandused Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks ühe kuu jooksul alates asjaomase otsuse vastuvõtmisest.
6. Programmide koostamisel või läbivaatamisel, mis leiab aset pärast artiklis 7 osutatud vahearuande avaldamist, võetakse arvesse kõnealuse aruande tulemusi, leide ja järeldusi.
Artikkel 5
Rakendamine
Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, rakendatakse liidu rahalist abi kooskõlas määrusega (EL) nr 236/2014 ning käesoleva otsuse üldeesmärgi ja kohaldamisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega.
Artikkel 6
Hanke-eeskirjad
Kohaldatakse määruse (EL) nr 236/2014 artiklites 8 ja 9 määratletud hankelepingute, toetuste ja muu abi suhtes kohaldatavaid eeskirju kodakondsuse ja päritolu määramiseks, mida kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 233/2014 (12) loodud arengukoostöö rahastamisvahendi suhtes.
Artikkel 7
Programmdokumendi vahearuanne ja käesoleva otsuse rakendamise hindamine
1. Gröönimaa valitsus, Taani valitsus ja komisjon koostavad 31. detsembriks 2017 vahearuande, milles käsitletakse programmdokumenti ning selle mõju Gröönimaale tervikuna. Komisjon kaasab kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused.
2. Erandina määruse (EL) nr 236/2014 artiklist 17 koostab komisjon hiljemalt 30. juuniks 2018 aruande käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise kohta ning sellega seotud liidu tegevuse lisaväärtuse kohta, et otsustada vahendite kasutamise tõhusust kajastavate tulemus- ja mõjunäitajate põhjal, kas uuendada või muuta käesoleva otsuse alusel rahastatavat liiki meetmeid või need peatada. Aruandes käsitletakse samuti otsuse lihtsustamise võimalusi, otsusega loodud koostöö sisest ja välist kooskõla, kõigi eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust liidu aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamisesse. Selles võetakse arvesse otsuse 2006/526/EÜ pikaajalise mõju tulemusi ja järeldusi.
3. Komisjon nõuab, et Gröönimaa esitaks kõik andmed ja teabe, mis on kooskõlas abi tõhususega vajalik, et võimaldada käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete järelevalvet ja hindamist.
Artikkel 8
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab Gröönimaa komitee (edaspidi „komitee”). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3. Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ette nähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse.
Artikkel 9
Rahastamise ulatus ja meetod
1. Gröönimaa valitsuse kehtestatud valdkonnapoliitika raames võivad liidu rahalist abi saada järgmised meetmed:
a)
programmdokumendiga kooskõlas olevad reformid ja projektid;
b)
institutsioonide arendamine, suutlikkuse parandamine ning keskkonna- ja kliimamuutuste aspektide integreerimine ning
c)
tehnilise koostöö programmid.
2. Liidu rahalist abi antakse peamiselt eelarvetoetuste kaudu.
Artikkel 10
Lähtesumma
Käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikul 2014-2020 ette nähtud lähtesumma on 217 800 000 eurot.
3. JAGU
LÕPPSÄTTED
Artikkel 11
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
Brüssel, 14. märts 2014