ROZHODNUTÍ RADY 2014/496/SZBP
ze dne 22. července 2014
o aspektech zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie a o zrušení společné akce 2004/552/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“) je zejména vzhledem ke svému strategickému rozměru, regionálnímu a globálnímu pokrytí a mnohonásobnému využití citlivou infrastrukturou, jejíž zavádění a využívání může mít vliv na bezpečnost Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Vyžaduje-li mezinárodní situace operativní akci Unie a může-li mít provoz GNSS dopad na bezpečnost Evropské unie nebo jejích členských států, nebo je-li ohrožen provoz systému, měla by Rada rozhodnout o přijetí nezbytných opatření.
(3)
Z tohoto důvodu Rada dne 12. července 2004 přijala společnou akci 2004/552/SZBP (1).
(4)
V návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost by měl úkoly a povinnosti dříve vykonávané generálním tajemníkem Rady/vysokým představitelem vykonávat vysoký představitel Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(5)
Pokrok ve vývoji, zahájení zavádění a nadcházející zahájení využívání systému vytvořeného v rámci programu Galileo vyžadují úpravu postupu stanoveného ve společné akci 2004/552/SZBP.
(6)
Informace a odborné poznatky o tom, zda událost spojená se systémem představuje hrozbu pro Unii, členské státy nebo pro samotný GNSS může Radě a vysokému představiteli poskytnout Agentura pro evropský globální navigační družicový systém (dále jen „GSA“), členské státy a Komise. Navíc mohou takové informace poskytovat rovněž třetí státy.
(7)
V linii operačního vedení by měly být vyjasněny příslušné úlohy Rady, vysokého představitele, GSA jakožto provozovatele bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) a členských států, aby bylo možné reagovat na hrozby pro Unii, členské státy nebo GNSS.
(8)
V tomto ohledu jsou základní vymezení hrozeb obsažena v bezpečnostních požadavcích pro daný systém, které obsahují hlavní obecné hrozby, jimž má čelit GNSS jako celek, a v bezpečnostním plánu systému, který zahrnuje rejstřík bezpečnostních rizik zřízený v rámci procesu bezpečnostní akreditace. Budou používány jako vodítka pro určení hrozeb, kterými se má toto rozhodnutí konkrétně zabývat, a pro dokončení operačních postupů pro provedení tohoto rozhodnutí.
(9)
V naléhavých případech může být nutné přijmout rozhodnutí pouze v rámci několika hodin od obdržení informací o hrozbě.
(10)
V případě, že není vzhledem k okolnostem možné přijmout rozhodnutí Rady s cílem odvrátit hrozbu či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více členských států, by měl být k přijetí nezbytných prozatímních opatření oprávněn vysoký představitel.
(11)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 683/2008 (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) upravila správu evropských globálních družicových navigačních systémů. Zejména pak článek 14 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že GSA zajišťuje provoz bezpečnostního střediska.
(12)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (4) ukládá výkonnému řediteli GSA povinnost zajišťovat, aby GSA jakožto provozovatel bezpečnostního střediska byla schopna reagovat na pokyny vydávané prostřednictvím podle společné akce 2004/552/SZBP, ve znění nahrazeném tímto rozhodnutím. Kromě toho rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (5) stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, Evropská služba pro vnější činnost, agentury Unie, třetí státy a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě (dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo. Zejména pak článek 6 rozhodnutí 1104/2011/EU vymezuje bezpečnostní středisko jako operační rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem a kontrolními středisky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí stanoví povinnosti, které má vykonávat Rada a vysoký představitel s cílem zamezit ohrožení bezpečnosti Unie nebo jednoho nebo více členských států či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více jejích členských států v důsledku zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému, zejména v důsledku mezinárodní situace, jež vyžaduje akci Unie, nebo v případě ohrožení provozu samotného systému nebo jeho služeb.
Článek 2
V případě takové hrozby členské státy, Komise nebo GSA neprodleně informují Radu a vysokého představitele o všech prvcích, které mají k dispozici a jež považují za relevantní.
Článek 3
1. Rada, která jedná jednomyslně na návrh vysokého představitele, rozhodne o nezbytných pokynech pro GSA.
2. GSA a Komise poskytnou Radě poradenství ohledně možného širšího dopadu jakýchkoli pokynů, které se chystá vydat, na GNSS.
3. Politický a bezpečnostní výbor případně poskytne Radě stanovisko k veškerým navrhovaným pokynům.
Článek 4
1. Pokud naléhavost situace vyžaduje okamžitou akci ještě předtím, než Rada přijme rozhodnutí podle čl. 3 odst. 1, je vysoký představitel oprávněn vydat pro GSA nezbytné prozatímní pokyny. Vysoký představitel může instruovat výkonného generálního tajemníka nebo některého z jeho náměstků, aby pro GSA vydali pokyny. Vysoký představitel neprodleně uvědomí Radu a Komisi o veškerých pokynech vydaných podle tohoto odstavce.
2. Rada co nejdříve rozhodne o potvrzení, změně nebo zrušení prozatímních pokynů vysokého představitele.
3. Vysoký představitel své prozatímní pokyny průběžně přezkoumává, příslušným způsobem je mění nebo zruší, pokud již okamžitá akce není zapotřebí. Prozatímní pokyny pozbývají v každém případě platnosti čtyři týdny po jejich vydání nebo na základě rozhodnutí Rady podle odstavce 2.
Článek 5
Do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí připraví vysoký představitel za podpory odborníků z členských států nezbytné prvotní operační postupy pro praktické provedení ustanovení tohoto rozhodnutí a předá je ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru. Konečné operační postupy se předloží ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru do jednoho roku od přijetí tohoto rozhodnutí. Politický a bezpečnostní výbor operační postupy přezkoumává a aktualizuje alespoň jednou za dva roky.
Článek 6
1. V souladu s dosavadními mezinárodními dohodami, které Unie, nebo Unie a členské státy uzavřely, včetně dohod o poskytnutí přístupu k PRS podle čl. 3 odst. 5 rozhodnutí 1104/2011/EU, má vysoký představitel pravomoc uzavírat správní ujednání se třetími státy, pokud jde o spolupráci v souvislosti s tímto rozhodnutím. Tato ujednání podléhají jednomyslnému schválení Radou.
2. Pokud taková ujednání vyžadují přístup k utajovaným informacím Unie, musí být poskytnutí či výměna utajovaných informací schváleny v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly.
Článek 7
Rada přezkoumá toto rozhodnutí a v případě potřeby upraví pravidla a postupy, které jsou v něm uvedeny, do tří let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, nebo na žádost členského státu, nebo v návaznosti na jakékoli opatření přijaté podle článku 3.
Článek 8
V případě potřeby přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění provádění tohoto rozhodnutí v příslušné oblasti své pravomoci v souladu zejména s článkem 28 nařízení (EU) č. 1285/2013. Za tímto účelem zřídí členské státy kontaktní místa, která budou přispívat k operativnímu řešení ohrožení. Může se jednat o fyzické nebo právnické osoby.
Článek 9
Společná akce 2004/552/SZBP se zrušuje.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 22. července 2014.
NÕUKOGU OTSUS 2014/496/ÜVJP,
22. juuli 2014,
Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutuselevõtu, toimimise ja kasutamise aspektide kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu julgeolekut, ning millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 2004/552/ÜVJP
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Pidades eelkõige silmas Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) strateegilist mõõdet, piirkondlikku ja ülemaailmset ulatust ning mitmesuguseid kasutusvaldkondi, moodustab see tundliku infrastruktuuri, mille kasutuselevõtmine ja kasutamine võib mõjutada liidu ja liikmesriikide julgeolekut.
(2)
Juhul, kui rahvusvaheline olukord nõuab liidu operatiivset tegevust ja kui GNSSi toimimine võib mõjutada liidu või liikmesriikide julgeolekut, või süsteemi toimimist ähvardava ohu puhul, peaks nõukogu otsustama vajalike meetmete võtmise üle.
(3)
Sel põhjusel võttis nõukogu 12. juulil 2004 vastu ühismeetme 2004/552/ÜVJP (1).
(4)
Pärast Lissaboni lepingu jõustumist peaks ülesandeid ja kohustusi, mida varem täitis nõukogu peasekretär/kõrge esindaja, nüüdsest täitma liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).
(5)
Galileo programmil põhineva süsteemi arengu edusammud, kasutuselevõtmise alustamine ja eelseisev käivitamine nõuavad ühismeetmes 2004/552/ÜVJP ette nähtud menetluse kohandamist.
(6)
Teavet ja eksperditeadmisi selle kohta, kas mõni süsteemiga seotud sündmus ohustab liitu, liikmesriike või GNSSi, peaks nõukogule ja kõrgele esindajale edastama Euroopa GNSSi Agentuur (GSA), liikmesriigid ja komisjon. Peale selle võivad sellist teavet edastada ka kolmandad riigid.
(7)
Tuleks täpsustada nõukogu, kõrge esindaja, GSA kui Galileo turvaseirekeskuse käitaja ning liikmesriikide vastavaid ülesandeid kehtestatavas operatiivkohustuste ahelas, kuidas reageerida ohule liidu, liikmesriikide või GNSSi suhtes.
(8)
Sellega seoses on põhilisi ohte käsitletud süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatises, milles on esitatud põhilised üldohud, millele GNSS peab tervikuna ise reageerima, ja süsteemi turvaplaanis, mis sisaldab turvalisuse akrediteerimise korra raames koostatud turvariskide registrit. Need on lähtedokumendid selleks, et tuvastada ohud, millega konkreetselt tuleb tegeleda käesoleva otsuse alusel, ja luua korralduslikud meetmed käesoleva otsuse rakendamiseks.
(9)
Kiireloomulistel juhtudel võib vajalikuks osutuda otsuste tegemine kõigest mõne tunni jooksul pärast ohtu käsitleva teabe saamist.
(10)
Kui asjaolud ei võimalda nõukogul teha otsust, et kõrvaldada ohtu või leevendada tõsist kahju liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulistele huvidele, peaks kõrgel esindajal olema õigus võtta vajalikke ajutisi meetmeid.
(11)
Euroopa GNSSi juhtimist on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 683/2008 (2) ja (EL) nr 1285/2013 (3). Eelkõige näeb määruse (EL) nr 1285/2013 artikkel 14 ette, et GSA tagab Galileo turvaseirekeskuse tegevuse.
(12)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 512/2014 (4) pannakse GSA tegevdirektorile ülesanne tagada, et GSA suudab Galileo turvaseirekeskuse käitajana järgida ühismeetme 2004/552/ÜVJP (mis asendatakse käesoleva otsusega) alusel antud juhiseid. Lisaks sellele on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1104/2011/EL (5) sätestatud eeskirjad, mille alusel liikmesriigid, nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus, liidu agentuurid, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad saada juurdepääsu Galileo programmil põhineva globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi kaudu pakutavale avalikule reguleeritud teenusele. Iseäranis on otsuse nr 1104/2011/EL artiklis 6 määratletud Galileo turvaseirekeskus kui avaliku reguleeritud teenuse eest vastutavate asutuste, nõukogu, kõrge esindaja ning kontrollikeskuste operatiivliides,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesoleva otsusega kehtestatakse kohustused, mida täidavad nõukogu ning kõrge esindaja, et kõrvaldada sellist ohtu liidu või ühe või mitme liikmesriigi julgeolekule või leevendada sellist tõsist kahju liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulistele huvidele, mis tuleneb Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutuselevõtmisest, toimimisest või kasutamisest, eelkõige liidu tegevust nõudvast rahvusvahelisest olukorrast, või süsteemi või selle teenuste toimimist ähvardava ohu korral.
Artikkel 2
Sellise ohu korral teavitavad olenevalt asjaoludest kas liikmesriigid, komisjon või GSA kõrget esindajat viivitamata kõigist neile teadaolevatest asjaoludest, mida nad peavad asjakohaseks.
Artikkel 3
1. Nõukogu otsustab GSAle antavate vajalike juhiste üle, tehes seda ühehäälselt kõrge esindaja ettepanekul.
2. GSA ja komisjon annavad nõukogule nõu kavandatavate juhiste tõenäolise laiema mõju kohta GNSSile.
3. Vajaduse korral esitab poliitika- ja julgeolekukomitee nõukogule arvamuse kavandatavate juhiste kohta.
Artikkel 4
1. Kui olukorra kiireloomulisus nõuab viivitamatut tegutsemist enne seda, kui nõukogu on teinud artikli 3 lõike 1 kohase otsuse, on kõrgel esindajal õigus anda GSA-le vajalikke ajutisi juhiseid. Kõrge esindaja võib GSA-le selliste juhiste andmise õiguse delegeerida Euroopa välisteenistuse tegevpeasekretärile või mõnele tema asetäitjale. Kõrge esindaja teavitab viivitamata nõukogu ja komisjoni käesoleva lõike kohaselt antud juhistest.
2. Nõukogu kinnitab kõrge esindaja ajutised juhised, muudab neid või tunnistab need kehtetuks nii kiiresti kui võimalik.
3. Kõrge esindaja vaatab oma ajutised juhised pidevalt läbi, muudab neid vajaduse korral või tunnistab need kehtetuks, kui viivitamatu tegutsemine ei ole enam nõutav. Igal juhul lõpeb ajutiste juhiste kehtivus nelja nädala möödumisel nende andmisest või lõike 2 kohase nõukogu otsuse alusel.
Artikkel 5
Kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest koostab kõrge esindaja liikmesriikide ekspertide toetusel käesoleva otsuse praktiliseks rakendamiseks vajalikud esialgsed korralduslikud meetmed ning esitab need poliitika- ja julgeolekukomiteele heakskiitmiseks. Ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest esitatakse poliitika- ja julgeolekukomiteele heakskiitmiseks korralduslike meetmete lõplik versioon. Poliitika- ja julgeolekukomitee vaatab korralduslikud meetmed läbi ja ajakohastab neid vähemalt iga kahe aasta järel.
Artikkel 6
1. Kooskõlas liidu või liidu ja selle liikmesriikide varem sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega, sealhulgas nendega, millega antakse otsuse nr 1104/2011/EL artikli 3 lõike 5 kohaselt juurdepääs avalikule reguleeritud teenusele, on kõrgel esindajal õigus sõlmida kolmandate riikidega halduskokkuleppeid käesoleva otsuse alusel tehtava koostöö kohta. Nõukogu peab sellised kokkulepped ühehäälselt heaks kiitma.
2. Kui sellised kokkulepped eeldavad juurdepääsu liidu salastatud teabele, kiidetakse salastatud teabe avaldamine või vahetamine heaks kooskõlas kohaldatavate julgeolekueeskirjadega.
Artikkel 7
Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva või liikmesriikide taotlusel või artikli 3 kohaste meetmete võtmise järel vaatab nõukogu läbi käesolevas otsuses sätestatud eeskirjad ja menetlused ning vajaduse korral muudab neid.
Artikkel 8
Kui see on asjakohane, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada käesoleva otsuse rakendamine oma vastutusalas, kooskõlas muu hulgas määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 28. Sel eesmärgil määravad liikmesriigid kontaktpunktid, et aidata kaasa ohuolukorra operatiivsele juhtimisele. Kõnealused kontaktpunktid võivad olla füüsilised või juriidilised isikud.
Artikkel 9
Ühismeede 2004/552/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 10
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Brüssel, 22. juuli 2014