NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 312/2014
ze dne 26. března 2014,
kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Má-li být zvýšena konkurenceschopnost a zaručeno, že si všichni spotřebitelé mohou pořídit energii za ty nejpříznivější ceny, je naléhavě nutné dokončit plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií, který přispívá k zaručení dodávky dostupné a udržitelné energie pro hospodářství Unie.
(2)
Aby bylo možné trh hlouběji integrovat, je důležité, aby pravidla vyrovnávání v plynárenských přepravních soustavách usnadňovala obchod s plynem mezi vyrovnávacími zónami, a tím přispívala k rozvoji tržní likvidity. Toto nařízení proto stanoví harmonizovaná pravidla vyrovnávání platná v celé Unii, jejichž cílem je poskytnout uživatelům sítě jistotu, že mohou ekonomicky efektivně a nediskriminačně řídit své bilance v různých vyrovnávacích zónách v celé Unii.
(3)
Toto nařízení podporuje rozvoj konkurenčního krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v Evropské unii, který umožní poskytování plynové flexibility, ať je její zdroj jakýkoli, a nabídne ji k nákupu a prodeji prostřednictvím tržních mechanismů, aby uživatelé sítě mohli účinně vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia nebo aby provozovatelé přepravní soustavy využili plynovou flexibilitu při vyrovnávání přepravní soustavy.
(4)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. Tržní pravidla vyrovnávání poskytují uživatelům sítě finanční pobídky v podobě vyrovnávacích poplatků, které odrážejí náklady, aby uživatelé sítě vyrovnávali svá vyrovnávací portfolia.
(5)
Uživatelé sítě mají nést odpovědnost za vyrovnávání svých dodávek a odběrů, a to na základě pravidel vyrovnávání, která jsou koncipována tak, aby podporovala krátkodobý velkoobchodní trh s plynem, přičemž by byly zřízeny obchodní platformy, aby uživatelé sítě a provozovatel přepravní soustavy mohli s plynem obchodovat snadněji. Provozovatelé přepravní soustavy provádějí případně nezbytné zbytkové vyrovnávání přepravních sítí. Přitom by provozovatelé přepravní soustavy měli respektovat pořadí priorit. Pořadí priorit je sestaveno tak, aby provozovatelé přepravní soustavy pořizovali plyn s ohledem jak na ekonomické, tak provozní aspekty a využívali přitom produkty, které lze dodat z co nejširší škály zdrojů, včetně produktů pocházejících ze zařízení LNG a skladovacích zařízení. Provozovatelé přepravní soustavy by se měli snažit své potřeby týkající se vyrovnávání plynu co nejvíce pokrývat prostřednictvím nákupu a prodeje krátkodobých standardizovaných produktů na velkoobchodním trhu.
(6)
Aby uživatelé sítě mohli vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia, stanoví toto nařízení i minimální požadavky na poskytování informací pro účely tržního režimu vyrovnávání. Toky informací stanovené tímto nařízením mají tudíž podpořit režim denního vyrovnávání a zajistit soubor informací, o které se uživatel sítě bude moci opřít, aby mohl nákladově efektivním způsobem řídit rizika a příležitosti.
(7)
Kromě ochrany informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, by provozovatelé přepravní soustavy měli v souladu s tímto nařízením zachovávat důvěrnost informací a údajů, které jim byly předloženy pro účely provádění tohoto nařízení, a neměli by třetím stranám poskytovat žádné z těchto informací či údajů ani jejich část, nemají-li na to právní nárok, a pokud je poskytnou, měli by tak učinit pouze v rozsahu tohoto právního nároku.
(8)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a tvoří jeho nedílnou součást. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech jsou chápány také jako odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se vztahuje na kapacity nepodléhající výjimce ve větších nových infrastrukturách, na které se vztahuje výjimka z článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2) nebo z původního článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), a to v rozsahu, v němž uplatnění tohoto nařízení toto osvobození neohrožuje. Toto nařízení se použije s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení.
(9)
Toto nařízení bylo stanoveno postupem podle článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Hlouběji harmonizuje pravidla vyrovnávání vymezená v článku 21 nařízení (ES) č. 715/2009 s cílem usnadnit obchodování s plynem.
(10)
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která se vztahují na provozovatele distribuční soustavy a mají harmonizovat jejich úlohy, avšak pouze v souvislosti s prováděním uvedených ustanovení a v rozsahu nezbytném k jejich provedení.
(11)
Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4), by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zaručit, že jsou pravidla vyrovnávání co nejúčinněji prováděna v celé Unii.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kodex sítě, který vymezuje pravidla vyrovnávání plynu, včetně pravidel pro postupy nominace souvisejících se sítí, vyrovnávací poplatky, postupy vypořádání, které jsou spojeny s denním vyrovnávacím poplatkem, a pravidel provozního vyrovnávání mezi sítěmi provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na vyrovnávací zóny v rámci Unie.
2. Toto nařízení se nevztahuje na vyrovnávací zóny v členských státech, které mají výjimku na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Toto nařízení se nevztahuje na případy nezbytného sesouhlasení přídělů a skutečné spotřeby následně odvozené z odečtů obdržených z měřicího přístroje konečného zákazníka.
4. Toto nařízení se nevztahuje na stavy nouze, kdy provozovatel přepravní soustavy provádí zvláštní opatření definovaná v použitelných vnitrostátních předpisech a na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu (5), podle toho, co je vhodné.
5. Příslušná práva a povinnosti, jež se podle tohoto nařízení vztahují na uživatele sítě, se použijí pouze na ty uživatele sítě, kteří uzavřeli právně závaznou dohodu, ať smlouvu o přepravě, či jinou smlouvu, jež jim umožňuje předkládat obchodní oznámení v souladu s článkem 5.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 984/2013 ze dne 14. října 2013, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (6), jakož i v článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„vyrovnávací zónou“ se rozumí vstupně-výstupní systém, pro nějž platí specifický vyrovnávací režim a který může zahrnovat distribuční soustavy nebo jejich část;
2)
„vyrovnávací akcí“ se rozumí akce provozovatele přepravní soustavy, která má změnit toky plynu a odklonit je do přepravní sítě nebo z ní, kromě případů, kdy se takové akce týkají plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, a plynu, který provozovatel přepravní soustavy používá k provozu soustavy;
3)
„poplatkem za neutralitu vyrovnávání“ se rozumí poplatek odpovídající rozdílu mezi částkami, které byly nebo mají být přijaty provozovatelem přepravní soustavy, a částkami, které provozovatel přepravní soustavy uhradil nebo má uhradit v důsledku svých vyrovnávacích činností, jež mají být zaplaceny příslušným uživatelům sítě nebo od nich mají být získány zpět;
4)
„obchodní platformou“ se rozumí elektronická platforma zřízená a spravovaná provozovatelem obchodní platformy, jejímž prostřednictvím mohou obchodující účastníci v souladu s podmínkami použitelnými v rámci obchodní platformy předkládat a přijímat cenové nabídky ohledně plynu nutného k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce a rovněž mají právo tyto nabídky přezkoumat a odstoupit od nich a v jejímž rámci provozovatel přepravní soustavy obchoduje za účelem provedení vyrovnávacích akcí;
5)
„obchodujícím účastníkem“ se rozumí uživatel sítě nebo provozovatel přepravní soustavy, který má uzavřenou smlouvu s provozovatelem obchodní platformy a splňuje podmínky nezbytné pro obchodování na obchodní platformě;
6)
„vyrovnávací platformou“ se rozumí obchodní platforma, v jejímž rámci je provozovatel přepravní soustavy obchodujícím účastníkem všech obchodních transakcí;
7)
„vyrovnávací službou“ se rozumí služba poskytovaná provozovateli přepravní soustavy na základě smlouvy na plynovou kapacitu nutnou k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce, která není krátkodobým standardizovaným produktem;
8)
„potvrzeným množstvím“ se rozumí množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy potvrdil a jehož tok v plynárenském dni D má být naplánován či přeplánován;
9)
„denním vyrovnávacím poplatkem“ se rozumí částka, kterou uživatel sítě uhradí či obdrží za denní vyrovnávací množství;
10)
„měřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno jednou za plynárenský den;
11)
„měřeným v průběhu dne“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno alespoň dvakrát za plynárenský den;
12)
„neměřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno méně často než jednou za plynárenský den;
13)
„vyrovnávacím portfoliem“ se rozumí seskupení dodávek a odběrů daného uživatele sítě;
14)
„oznámeným množstvím“ se rozumí množství plynu přepraveného mezi provozovatelem přepravní soustavy a uživatelem sítě nebo případně uživateli sítě nebo vyrovnávacími portfolii;
15)
„přídělem“ se rozumní množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy přidělil uživateli sítě jako dodávku nebo odběr, vyjádřené v kWh pro účely stanovení denního vyrovnávacího množství;
16)
„cyklem renominace“ se rozumí proces prováděný provozovatelem přepravní soustavy s cílem poskytnout uživateli sítě po obdržení renominace zprávu o potvrzených množstvích;
17)
„vnitrodenním poplatkem“ se rozumí poplatek vybraný provozovatelem přepravní soustavy od uživatele sítě nebo platba zaslaná tímto provozovatelem uživateli sítě na základě vnitrodenních závazků;
18)
„vnitrodenním závazkem“ se rozumí soubor pravidel pro dodávky a odběry prováděné uživateli sítě během plynárenského dne, která uživatelům sítě uložil provozovatel přepravní soustavy.
19)
„základním scénářem“ se rozumí model poskytování informací, v němž informace o odběrech neměřených denně sestávají z předpovědí o den dříve a denních předpovědí;
20)
„variantou 1“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně a odběrech měřených denně založeny na rozdělení měřených toků během plynárenského dne;
21)
„variantou 2“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně poskytovány v rámci předpovědi den předem.
KAPITOLA II
SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ
Článek 4
Obecné zásady
1. Uživatelé sítě odpovídají za vyrovnávání svých vyrovnávacích portfolií s cílem minimalizovat potřebu toho, aby provozovatelé přepravní soustavy prováděli vyrovnávací akce stanovené tímto nařízením.
2. Pravidla vyrovnávání stanovená v souladu s tímto nařízením musí odrážet skutečné potřeby soustavy s přihlédnutím ke zdrojům, které mají provozovatelé přepravní soustavy k dispozici, a poskytovat uživatelům sítě pobídky k účinnému vyrovnávání jejich vyrovnávacích portfolií.
3. Uživatelé sítě mají možnost uzavřít právně závaznou dohodu s provozovatelem přepravní soustavy, která jim umožní předkládat obchodní oznámení bez ohledu na to, zda mají přepravní kapacitu zajištěnou na základě smlouvy, či nikoli.
4. Ve vyrovnávací zóně, kde působí několik provozovatelů přepravní soustavy, se toto nařízení vztahuje na všechny provozovatele přepravní soustavy v dané vyrovnávací zóně. V případě, že odpovědnost za vyrovnávání jejich přepravních soustav byla přenesena na určitý subjekt, se toto nařízení vztahuje na tento subjekt v rozsahu definovaném v použitelných vnitrostátních předpisech.
Článek 5
Obchodní oznámení a příděly
1. Převod plynu mezi dvěma vyrovnávacími portfolii v rámci jedné vyrovnávací zóny se provede prostřednictvím obchodních oznámení o odevzdání a získání, která se předloží provozovateli přepravní soustavy pro daný plynárenský den.
2. Lhůty pro předkládání, stažení a změny obchodních oznámení definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě s uživateli sítě, přičemž zohlední případnou dobu nutnou ke zpracování obchodních oznámení. Provozovatel přepravní soustavy umožní uživatelům sítě, aby předkládali obchodní oznámení těsně před okamžikem, kdy má obchodní oznámení nabýt účinku.
3. Provozovatel přepravní soustavy dobu zpracování obchodních oznámení co nejvíce zkrátí. Kromě případů, kdy okamžik, v němž oznámení nabude účinku, umožňuje prodloužit dobu zpracování na dvě hodiny, doba zpracování nepřesáhne třicet minut.
4. Obchodní oznámení obsahuje alespoň tyto informace:
a)
plynárenský den, pro nějž je plyn převáděn;
b)
identifikaci dotčených vyrovnávacích portfolií;
c)
zda jde o obchodní oznámení o odevzdání nebo získání;
d)
oznámené množství vyjádřené v kWh/d pro denní oznámené množství nebo v kWh/h pro hodinové oznámené množství podle toho, jak to vyžaduje provozovatel přepravní soustavy.
5. Pokud provozovatel přepravní soustavy obdrží odpovídající soubor obchodních oznámení o odevzdání a získání a oznámená množství jsou stejná, přidělí oznámené množství dotčeným vyrovnávacím portfoliím:
a)
jako odběr vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o odevzdání, a
b)
jako dodávku vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o získání.
6. Pokud oznámená množství uvedená v odstavci 5 nejsou stejná, provozovatel přepravní soustavy buď přidělí nižší oznámené množství uvedené v příslušném obchodním oznámení, nebo obě obchodní oznámení zamítne. Pravidlo, které se použije, definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě.
7. Poskytovateli služby se nebrání v tom, aby pro účely odstavce 5 jednal jménem uživatele sítě, a to pod podmínkou předchozího souhlasu provozovatele přepravní soustavy.
8. Uživatel sítě může učinit obchodní oznámení v plynárenský den bez ohledu na to, zda tento uživatel sítě pro daný plynárenský den učinil nominaci.
9. Odstavce 1 až 8 se obdobně vztahují na provozovatele přepravní soustavy, kteří obchodují v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA III
PROVOZNÍ VYROVNÁVÁNÍ
Článek 6
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce, aby:
a)
udržoval přepravní soustavu v provozních mezích;
b)
dosáhl jiné konečné denní pozice skladování v potrubí v rámci přepravní sítě, než jaká byla předpokládána na základě očekávaných dodávek a odběrů pro tento plynárenský den, a to v souladu s úsporným a účinným provozem přepravní sítě.
2. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy vezme ve vztahu k vyrovnávací zóně v úvahu alespoň následující:
a)
vlastní odhady provozovatele přepravní soustavy týkající se poptávky po plynu během plynárenského dne, pro který se uvažuje o vyrovnávací akci (vyrovnávacích akcích);
b)
informace o nominaci a přidělení a měřených tocích plynu;
c)
tlak plynu v celé přepravní síti (celých přepravních sítích).
3. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce:
a)
nákupem nebo prodejem krátkodobých standardizovaných produktů v rámci obchodní platformy a/nebo
b)
využitím vyrovnávacích služeb.
4. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy zohlední tyto zásady:
a)
vyrovnávací akce se provádějí nediskriminačně;
b)
vyrovnávací akce zohledňují závazek provozovatelů přepravní soustavy, podle nějž budou provozovat úspornou a účinnou přepravní síť.
Článek 7
Krátkodobé standardizované produkty
1. S krátkodobými standardizovanými produkty se obchoduje sedm dní v týdnu tak, aby byly doručeny během dne nebo den předem v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy, která definují provozovatel obchodní platformy a provozovatel přepravní soustavy.
2. Počáteční obchodující účastník je obchodující účastník, který předloží nabídku k obchodování v rámci obchodní platformy, a přijímající obchodující účastník je obchodující účastník, který ji přijme.
3. Je-li předmětem obchodu základní produkt:
a)
jeden obchodující účastník učiní obchodní oznámení o získání a druhý účastník učiní obchodní oznámení o odevzdání;
b)
obě obchodní oznámení uvádějí množství plynu, které je převáděno od obchodujícího účastníka, který učiní obchodní oznámení o odevzdání, k obchodujícímu účastníkovi, který učiní obchodní oznámení o získání;
c)
pokud je použito hodinové oznámené množství, uplatní se toto množství paušálně na všechny zbývající hodiny daného plynárenského dne od uvedeného počátečního okamžiku a pro všechny hodiny před tímto počátečním okamžikem se bude rovnat nule.
4. Je-li předmětem obchodu místně omezený produkt:
a)
provozovatel přepravní soustavy určí příslušné místo vstupu a výstupu nebo skupiny těchto míst, které lze použít;
b)
musí být splněny všechny podmínky stanovené v odstavci 3;
c)
počáteční obchodující účastník upraví množství plynu, které má být v daném místě vstupu dodáno do přepravní sítě nebo z ní má být v daném místě výstupu odebráno, o množství rovnající se oznámenému množství a poskytne provozovateli přepravní soustavy důkaz o tom, že množství bylo patřičně upraveno.
5. Je-li předmětem obchodu časově omezený produkt:
a)
musí být splněny podmínky stanovené v odst. 3 písm. a) a b);
b)
na hodiny v plynárenském dni od uvedeného počátečního okamžiku do uvedeného koncového okamžiku se uplatní hodinové oznámené množství a pro všechny hodiny před počátečním okamžikem a po koncovém okamžiku se množství bude rovnat nule.
6. Je-li předmětem obchodu časově i místně omezený produkt, musí být splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) a c) a v odstavci 5.
7. Při vymezování krátkodobých standardizovaných produktů provozovatelé přepravní soustavy ze sousedních vyrovnávacích zón spolupracují, aby určili příslušné produkty. O výsledku takové spolupráce informuje každý provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení příslušné provozovatele obchodní platformy.
Článek 8
Vyrovnávací služby
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn pořídit si vyrovnávací služby pro situace, kdy krátkodobé standardizované produkty nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k udržení přepravní sítě v provozních mezích, nebo pokud v obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty chybí likvidita.
2. Pro účely provádění vyrovnávacích akcí prostřednictvím vyrovnávacích služeb provozovatel přepravní soustavy při pořizování těchto vyrovnávacích služeb zváží alespoň tyto body:
a)
jakým způsobem udrží vyrovnávací služby přepravní síť v provozních mezích;
b)
doba reakce vyrovnávacích služeb ve srovnání s dobami reakce dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
c)
odhadované náklady na pořízení a využití vyrovnávacích služeb ve srovnání s odhadovanými náklady na využití dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
d)
oblast, do které je třeba plyn dodat;
e)
požadavky provozovatele přepravní soustavy na kvalitu plynu;
f)
v jakém rozsahu může pořízení a využití vyrovnávacích služeb ovlivnit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
3. Vyrovnávací služby se pořizují tržním způsobem prostřednictvím transparentního a nediskriminačního veřejného nabídkového řízení v souladu s použitelnými vnitrostátními pravidly, zejména se dodrží tyto body:
a)
než se provozovatel přepravní soustavy zaváže uzavřít smlouvu o vyrovnávací službě, zveřejní nerestriktivní výzvu k předkládání nabídek, v níž uvede účel, rozsah a související pokyny pro účastníky nabídkového řízení, aby jim umožnil zúčastnit se nabídkového řízení;
b)
výsledky se zveřejní, aniž je tím dotčena ochrana citlivých informací obchodní povahy, a jednotlivé výsledky se sdělí každému účastníku nabídkového řízení.
4. Za zvláštních okolností může vnitrostátní regulační orgán schválit jiný transparentní a nediskriminační postup než nabídkové řízení.
5. Pokud rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu neumožňuje, aby vyrovnávací služba byla poskytována déle, nepřesáhne doba trvání vyrovnávací služby jeden rok a její počátek nastane do dvanácti měsíců od okamžiku, kdy smluvní strany přijmou daný závazek.
6. Provozovatel přepravní soustavy každoročně přezkoumá, jak jsou vyrovnávací služby využívány, aby posoudil, zda by dostupné krátkodobé standardizované produkty nesplnily provozní požadavky provozovatele přepravní soustavy lépe a zda by nebylo možné v následujícím roce využití vyrovnávacích služeb omezit.
7. Provozovatel přepravní soustavy každý rok zveřejňuje informace o pořízených vyrovnávacích službách a souvisejících vzniklých nákladech.
Článek 9
Pořadí priorit
1. Při rozhodování o tom, jakou vyrovnávací akci provede, dodržuje provozovatel přepravní soustavy zásady stanovené v čl. 6 odst. 4 a:
a)
upřednostňuje základní produkty před ostatními dostupnými krátkodobými standardizovanými produkty, kdykoli je to možné a vhodné;
b)
ostatní krátkodobé standardizované produkty využije za následujících okolností:
1)
místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a/nebo začít od určitého období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích;
2)
časově omezené produkty, když je nutné změnit toky plynu v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace základních nebo místně omezených produktů;
3)
časově i místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově i místně omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace místně omezených produktů;
c)
využívá vyrovnávací služby pouze tehdy, pokud krátkodobé standardizované produkty na základě posouzení dotčeného provozovatele přepravní soustavy nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k tomu, aby se přepravní síť udržela v provozních mezích.
V rámci příslušných mezí daných pořadím priorit pod písmeny a) až c) zohlední provozovatel přepravní soustavy nákladovou efektivnost.
2. Kdykoli je to možné a vhodné, provozovatel přepravní soustavy při obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty upřednostní využití vnitrodenních produktů před produkty, které jsou dostupné den předem.
3. Provozovatel přepravní soustavy může požádat vnitrostátní regulační orgán o schválení, aby mohl obchodovat v sousední vyrovnávací zóně a nechat plyn přepravovat z této vyrovnávací zóny nebo do ní, jako alternativu k obchodování se základními produkty a/nebo místně omezenými produkty ve vlastní vyrovnávací zóně (zónách). Při rozhodování o tom, zda udělí schválení, může vnitrostátní regulační orgán zvážit alternativní řešení, jak zlepšit fungování domácího trhu. Provozovatel přepravní soustavy a vnitrostátní regulační orgán každý rok znovu zváží použitelné podmínky. Využitím této vyrovnávací akce nesmí být v dotčeném místě propojení omezen přístup uživatelů sítě ke kapacitě ani možnost, aby ji využily.
4. Provozovatel přepravní soustavy každoročně zveřejňuje informace o ceně, četnosti a počtu vyrovnávacích akcí provedených v souladu se všemi požadavky stanovenými v odstavci 1 a vyrovnávacích akcí provedených v souladu s odstavcem 3.
Článek 10
Obchodní platforma
1. Za účelem pořízení krátkodobých standardizovaných produktů provozovatel přepravní soustavy obchoduje na obchodní platformě, která splňuje všechna následující kritéria:
a)
poskytuje po celý plynárenský den dostatečnou podporu jak uživatelům sítě při obchodování, tak provozovatelům přepravních soustav při vhodných vyrovnávacích akcích prostřednictvím obchodu s relevantními krátkodobými standardizovanými produkty;
b)
zajišťuje transparentní a nediskriminační přístup;
c)
poskytuje služby na základě rovného zacházení;
d)
zaručuje anonymní obchodování alespoň do okamžiku, kdy je uzavřena transakce;
e)
poskytuje podrobný přehled o stávajících nabídkách všem obchodujícím účastníkům;
f)
zaručuje, že všechny obchodní transakce jsou řádně oznámeny provozovateli přepravní soustavy.
2. Provozovatel přepravní soustavy se snaží zaručit, aby kritéria vymezená v odstavci 1 splňovala alespoň jedna obchodní platforma. Nebyl-li provozovatel přepravní soustavy schopen zajistit, aby tato kritéria splňovala alespoň jedna obchodní platforma, přijme nezbytná opatření, aby zřídil vyrovnávací platformu nebo společnou vyrovnávací platformu, jak stanoví článek 47.
3. Po uzavření každé obchodní transakce provozovatel obchodní platformy zpřístupní obchodujícím účastníkům dostatečné údaje k potvrzení obchodu.
4. Obchodující účastníci nesou odpovědnost za předkládání obchodních oznámení provozovateli přepravní soustavy, jak je to vymezeno v článku 5, pokud není odpovědnost v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy přidělena provozovateli obchodní platformy nebo třetí straně.
5. Provozovatel obchodní platformy:
a)
po každé obchodní transakci zveřejňuje bez zbytečného prodlení vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny nebo
b)
poskytne informace provozovateli přepravní soustavy, pokud se provozovatel přepravní soustavy rozhodne, že zveřejní vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny. Provozovatel přepravní soustavy tyto informace zveřejní bez zbytečného prodlení.
Pokud je v jedné vyrovnávací zóně více provozovatelů obchodních platforem, použije se písmeno b).
6. Provozovatel obchodní platformy povolí uživatelům sítě obchodovat na své obchodní platformě, pouze jsou-li oprávněni předkládat obchodní oznámení.
7. Provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení informuje provozovatele obchodní platformy o tom, že uživatel sítě pozbyl právo činit obchodní oznámení v souladu s použitelným smluvním ujednáním, v důsledku čehož se pozastaví právo uživatele sítě obchodovat na dané obchodní platformě, aniž jsou tím dotčena jiná nápravná opatření, která by mohl mít provozovatel obchodní platformy v takovém případě podle použitelných pravidel obchodní platformy k dispozici.
Článek 11
Pobídky
1. S cílem podpořit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem může vnitrostátní regulační orgán poskytovat provozovateli přepravní soustavy pobídky, aby prováděl vyrovnávací akce účinně nebo maximalizoval provádění vyrovnávacích akcí obchodováním s krátkodobými standardizovanými produkty.
2. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu předložit ke schválení pobídkový mechanismus, který musí být v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Před předložením návrhu uvedeného v odstavci 2 může provozovatel přepravní soustavy z vlastní iniciativy nebo na žádost vnitrostátního regulačního orgánu konzultovat zúčastněné subjekty.
4. Pobídkový mechanismus:
a)
je založen na výsledcích provozovatele přepravního systému a využívá platby s vymezenou horní hranicí vyplácené provozovateli přepravní soustavy za lepší než stanovené výsledky a platby vyplácené provozovatelem za horší než stanovené výsledky, přičemž tyto výsledky se měří podle předem určených cílů, které mohou zahrnovat mimo jiné také cíle týkající se nákladů;
b)
zohledňuje prostředky, které má provozovatel přepravní soustavy k dispozici k ovlivnění výsledků;
c)
zaručuje, že jeho uplatnění přesně odráží rozdělení povinností mezi dotčenými stranami;
d)
je přizpůsoben stavu vývoje relevantního trhu s plynem, v němž má být proveden;
e)
je vnitrostátním regulačním orgánem v úzké spolupráci s provozovatelem přepravní soustavy pravidelně podrobován přezkumu, aby bylo možné vyhodnotit, kde a do jaké míry je v tomto mechanismu nutné provést změny.
KAPITOLA IV
NOMINACE
Článek 12
Obecná ustanovení
1. Množství plynu, které má být uvedeno v nominaci či renominaci, se vyjádří buď v kWh/d u denních nominací či denních renominací, nebo v kWh/h u hodinových nominací či hodinových renominací.
2. Provozovatel přepravní soustavy může od uživatelů sítě vyžadovat, aby kromě požadavků stanovených tímto nařízením poskytly další informace o nominacích a renominacích, mimo jiné včetně přesné, aktualizované a dostatečně podrobné předpovědi očekávaných dodávek a odběrů, a to podle specifických potřeb provozovatele přepravní soustavy.
3. Články 13 až 16 o nominaci a renominaci pro produkty nekoordinované kapacity se vztahují obdobně na jednotlivé nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity. Provozovatelé přepravní soustavy spolupracují, aby v místech propojení provedli pravidla nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity.
4. Ustanoveními čl. 15 odst. 3 a čl. 17 odst. 1 nejsou dotčena pravidla pro počáteční a koncový okamžik minimálního přerušení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 984/2013.
Článek 13
Informace o nominacích a renominacích v místech propojení
Nominace a renominace poskytované uživateli sítě provozovatelům přepravních soustav ve vztahu k místům propojení obsahují alespoň tyto informace:
1)
identifikaci místa propojení;
2)
směr toku plynu;
3)
identifikaci uživatele sítě nebo popřípadě jeho vyrovnávacího portfolia;
4)
identifikaci protistrany uživatele sítě nebo popřípadě jejího vyrovnávacího portfolia;
5)
počátek a konec doby toku plynu, pro kterou se nominace či renominace překládá;
6)
plynárenský den D;
7)
množství plynu, o jehož přepravu se žádá.
Článek 14
Postup nominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předložit provozovateli přepravní soustavy nominaci pro plynárenský den D nejpozději ve lhůtě pro nominaci v plynárenský den D-1. Lhůta pro nominaci je 13:00 koordinovaného světového času (UTC) (zimní čas) nebo 12:00 (letní čas) UTC v plynárenský den D-1.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední poslední nominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před uplynutím lhůty pro nominaci.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o potvrzeném množství, a to nejpozději ve lhůtě pro potvrzení v plynárenský den D-1. Lhůta pro potvrzení je 15:00 UTC (zimní čas) nebo 14:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
4. Provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách místa propojení se mohou dohodnout, že nabídnou cyklus předběžné nominace, v němž:
a)
uživatelé sítě nejsou povinni předkládat oznámení;
b)
uživatelé sítě mohou předkládat provozovatelům přepravní soustavy nominace pro plynárenský den D nejpozději ve 12:00 UTC (zimní čas) nebo v 11:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1;
c)
provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o zpracovaných množstvích, a to nejpozději do 12:30 UTC (zimní čas) nebo do 11:30 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
5. Pokud uživatel sítě ve lhůtě pro nominace nezašle platnou nominaci, příslušní provozovatelé přepravní soustavy použijí pravidlo standardní nominace, na němž se dohodnou. Platné pravidlo standardní nominace v místě propojení se zpřístupní uživatelům sítě daných provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 15
Postup renominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předkládat renominace ve lhůtě pro renominaci, která začíná bezprostředně po lhůtě pro potvrzení a končí nejdříve tři hodiny před koncem plynárenského dne D. Provozovatel přepravní soustavy zahájí cyklus renominace na začátku každé hodiny v období pro renominaci.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední v cyklu renominace poslední renominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před začátkem cyklu renominace.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě do dvou hodin po začátku každého cyklu renominace zprávu o potvrzených množstvích. Začátek účinné změny toku plynu nastane dvě hodiny po spuštění cyklu renominace, pokud:
a)
uživatel sítě nepožádá o pozdější začátek nebo
b)
provozovatel přepravní soustavy nepovolí dřívější začátek.
4. Má se za to, že ke změně toku plynu dochází vždy na začátku každé hodiny.
Článek 16
Zvláštní ustanovení v místech propojení
1. Pokud v místě propojení existují současně denní a hodinové nominace a renominace, mohou provozovatelé přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgány (podle toho, co je vhodné) konzultovat zúčastněné strany, aby bylo možné určit, zda by měly být harmonizované nominace a renominace předkládány na obou stranách tohoto místa propojení. Při této konzultaci se vezmou v úvahu alespoň tyto body:
a)
finanční dopad na provozovatele přepravní soustavy a uživatele sítě;
b)
dopad na přeshraniční obchod;
c)
dopad na režim denního vyrovnávání v místě (místech) propojení.
2. Po této konzultaci schválí případné navržené změny vnitrostátní regulační orgány. Jakmile budou navržené změny schváleny, provozovatelé přepravní soustavy odpovídajícím způsobem pozmění stávající dohody o propojení a přepravní smlouvy či jiné právně závazné dohody a tyto změny zveřejní.
Článek 17
Zamítnutí nominace a renominace nebo změna požadovaného množství plynu v místech propojení
1. Provozovatel přepravní soustavy může zamítnout:
a)
nominaci nebo renominaci nejpozději dvě hodiny po lhůtě pro nominaci nebo začátku cyklu renominace v těchto případech:
i)
nominace/renominace nesplňuje požadavky ohledně obsahu,
ii)
je předložena jiným subjektem než uživatelem sítě,
iii)
přijetí denních nominací či renominací by vedlo k zápornému implicitnímu nominačnímu průtoku,
iv)
je překročena kapacita, která byla uživateli sítě přidělena;
b)
renominaci nejpozději dvě hodiny po začátku cyklu renominace v těchto dalších případech:
i)
renominace přesahuje kapacitu, která byla uživateli sítě přidělena pro zbývající hodiny, není-li tato renominace předložena s cílem požádat o přerušitelnou kapacitu, pokud ji provozovatel přepravní soustavy nabízí,
ii)
přijetí hodinové renominace by způsobilo očekávané změny toku plynu před koncem cyklu renominace.
2. Provozovatel přepravní soustavy nezamítne nominaci ani renominaci uživatele sítě pouze kvůli tomu, že se plánované dodávky tohoto uživatele sítě nerovnají jeho plánovaným odběrům.
3. V případě zamítnutí renominace provozovatel přepravní soustavy použije poslední potvrzené množství uživatele sítě, je-li k dispozici.
4. Aniž jsou dotčeny zvláštní podmínky vztahující se na přerušitelnou kapacitu a kapacitu podléhající pravidlům pro řízení překročení kapacity, může provozovatel přepravní soustavy v zásadě změnit množství plynu požadované v nominaci nebo renominaci pouze za mimořádných okolností a nouzového stavu, kdy je zjevně ohrožena bezpečnost a stabilita systému. Provozovatelé přepravní soustavy o takové provedené akci informují vnitrostátní regulační orgán.
Článek 18
Postup nominace a renominace v místech, kde nedochází k propojení
1. Vnitrostátní regulační orgán po konzultaci s provozovatelem přepravní soustavy určí, v kterých místech jiných než místech propojení jsou požadovány nominace a renominace, není-li to již určeno.
2. Jsou-li v místech jiných než místech propojení požadovány nominace a renominace, uplatní se tyto zásady:
a)
uživatelé sítě jsou oprávněni podávat renominace pro plynárenský den;
b)
provozovatel přepravní soustavy předložené nominace či renominace potvrdí nebo zamítne, přičemž zohlední lhůty uvedené v článku 17.
KAPITOLA V
DENNÍ VYROVNÁVACÍ POPLATKY
Článek 19
Obecná ustanovení
1. Uživatelé sítě jsou povinni uhradit denní vyrovnávací poplatky ve vztahu k jejich dennímu vyrovnávacímu množství za každý plynárenský den nebo mají nárok tyto poplatky obdržet (podle toho, co je na místě).
2. Denní vyrovnávací poplatky se ve fakturách, které provozovatel přepravní soustavy zasílá uživatelům sítě, uvedou odděleně.
3. Denní vyrovnávací poplatek odráží náklady a zohledňuje případné ceny související s vyrovnávacími akcemi provozovatele přepravní soustavy a malou cenovou úpravu uvedenou v čl. 22 odst. 6.
Článek 20
Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku
1. Provozovatel přepravní soustavy předloží metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku, která bude použita v jeho vyrovnávací zóně, ke schválení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
2. Po schválení se metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku zveřejní na příslušných internetových stránkách. Každá aktualizace této metodiky se včas zveřejní.
3. Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku definuje:
a)
výpočet denního vyrovnávacího množství uvedeného v článku 21;
b)
odvození použitelné ceny uvedené v článku 22 a
c)
všechny ostatní nezbytné parametry.
Článek 21
Výpočet denního vyrovnávacího množství
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte pro vyrovnávací portfolio každého uživatele sítě pro každý plynárenský den denní vyrovnávací množství, přičemž použije tento vzorec:
denní vyrovnávací množství = dodávky - odběry
2. Výpočet denního vyrovnávacího množství se odpovídajícím způsobem upraví, je-li:
a)
nabízena služba flexibility prostřednictvím akumulace a/nebo
b)
zavedeno ujednání, na jehož základě uživatelé sítě poskytují plyn, včetně plynu jako věcného plnění, k pokrytí:
i)
plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, jako jsou například ztráty, chyby měření a/nebo
ii)
plyn používaný provozovatelem přepravní soustavy k provozu soustavy, například topný plyn.
3. Je-li součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni rovný součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za vyrovnanou.
4. Pokud se součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni nerovná součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za nevyrovnanou a uplatní se denní vyrovnávací poplatky v souladu s článkem 23.
5. Provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě jeho počáteční a konečné denní vyrovnávací množství v souladu s článkem 37.
6. Denní vyrovnávací poplatek je založen na konečném denním vyrovnávacím množství.
Článek 22
Použitelná cena
1. Pro účely výpočtu denního vyrovnávacího poplatku stanoveného v článku 23 se použitelná cena určí takto:
a)
marginální prodejní cena, pokud je denní vyrovnávací množství kladné (tj. dodávky uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho odběry v daný plynárenský den), nebo
b)
marginální kupní cena, pokud je denní vyrovnávací množství záporné (tj. odběry uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho dodávky v daný plynárenský den).
2. Marginální prodejní cena a marginální kupní cena se pro každý plynárenský den vypočtou podle těchto bodů:
a)
marginální prodejní cena je nižší z těchto dvou cen:
i)
nejnižší cena při prodejích základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den snížená o malou cenovou úpravu;
b)
marginální kupní cena je vyšší z těchto dvou cen:
i)
nejvyšší cena při nákupech základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den zvýšená o malou cenovou úpravu.
3. Pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny se související obchodní transakce provádějí v rámci obchodních platforem, které jsou předem identifikovány provozovatelem přepravní soustavy a schváleny vnitrostátním regulačním orgánem. Vážená průměrná cena je vážená průměrná cena energie při obchodování se základními produkty na virtuálním obchodním bodě během jednoho plynárenského dne.
4. V případě, že ustanovení odst. 2 písm. a) a b) neumožňují odvodit marginální prodejní cenu a/nebo marginální kupní cenu, definuje se standardní pravidlo.
5. Pokud to schválí vnitrostátní regulační orgán, lze pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny zohlednit cenu místně omezených produktů, pokud to provozovatel přepravní soustavy navrhne, přičemž se náležitě zváží rozsah, v němž provozovatel přepravní soustavy místně omezené produkty využívá.
6. Malá cenová úprava:
a)
slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby vyrovnali své dodávky a odběry;
b)
je koncipována a uplatňována nediskriminačně, aby:
i)
neodrazovala od vstupu na trh,
ii)
nebránila rozvoji konkurenčních trhů;
c)
nepoškozuje přeshraniční obchod;
d)
nevede k tomu, že je uživatel sítě nadměrně vystaven finanční zátěži spojené s denními vyrovnávacími poplatky.
7. Hodnota malé cenové úpravy se při stanovení marginální kupní ceny a marginální prodejní ceny může lišit. Hodnota malé cenové úpravy nepřesáhne deset procent vážené průměrné ceny, pokud dotčený provozovatel přepravní soustavy nezdůvodní vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jinou hodnotu a tato hodnota mu není schválena v souladu s článkem 20.
Článek 23
Denní vyrovnávací poplatek
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte denní vyrovnávací poplatky pro každého uživatele sítě vynásobením denního vyrovnávacího množství uživatele sítě použitelnou cenou stanovenou v souladu s článkem 22.
2. Denní vyrovnávací poplatky se použijí takto:
a)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den kladné, má se za to, že tento uživatel sítě prodal provozovateli přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž má nárok obdržet od provozovatele přepravní soustavy kredit za denní vyrovnávací poplatky, a
b)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den záporné, má se za to, že tento uživatel sítě koupil od provozovatele přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž je povinen zaplatit provozovateli přepravní soustavy denní vyrovnávací poplatky.
KAPITOLA VI
VNITRODENNÍ ZÁVAZKY
Článek 24
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn uplatnit vnitrodenní závazky pouze proto, aby uživatelům sítě poskytl pobídku k řízení jejich vnitrodenních pozic tak, aby byla zaručena systémová integrita jeho přepravní sítě a aby se minimalizovala potřeba provádět vyrovnávací akce.
2. Pokud se od provozovatele přepravní soustavy požaduje, aby uživatelům sítě poskytl informace, a umožnil jim tak řídit jejich expozice související s vnitrodenními pozicemi, poskytuje jim je pravidelně. Je-li to vhodné, poskytují se tyto informace na žádost, kterou každý uživatel sítě podá jednou.
Článek 25
Typy vnitrodenních závazků
Existují tři typy vnitrodenních závazků, každý z nich slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby dosáhl specifického cíle stanoveného v tomto článku:
1.
Celosystémový vnitrodenní závazek
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali přepravní síť v provozních mezích, a stanoví:
a)
provozní meze přepravní sítě, v nichž musí síť zůstat;
b)
akce, které mohou uživatelé sítě provádět, aby přepravní síť udrželi v provozních mezích;
c)
následné vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případech, kdy se hodnoty blíží k provozním mezím přepravní sítě nebo tyto meze překročily;
d)
rozdělení nákladů a/nebo příjmů mezi uživatele sítě a/nebo důsledky vyrovnávacích akcí prováděných provozovatelem přepravní soustavy pro vnitrodenní pozici těchto uživatelů sítě;
e)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
2.
Vnitrodenní závazek ohledně vyrovnávacího portfolia
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali svoji individuální pozici v průběhu plynárenského dne v předem definovaném rozmezí, a stanoví:
a)
u každého vyrovnávacího portfolia rozmezí, v němž musí toto vyrovnávací portfolio zůstat;
b)
způsob, jímž je výše uvedené rozmezí určováno;
c)
důsledky případů, kdy uživatelé sítě nezůstanou v definovaném rozmezí, a ve vhodných případech podrobnosti o tom, jak je odvozen odpovídající poplatek;
d)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
3.
Vnitrodenní závazek týkající se místa vstupu-výstupu
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby omezili tok plynu nebo kolísání toku plynu za určitých podmínek v konkrétních místech vstupu-výstupu, a stanoví:
a)
omezení toku plynu a/nebo kolísání toku plynu;
b)
místo vstupu a/nebo výstupu nebo skupiny míst vstupu a/nebo výstupu, na které se takováto omezení vztahují;
c)
podmínky, za nichž se takováto omezení uplatní;
d)
důsledky nedodržení těchto omezení.
Tento závazek doplňuje všechny ostatní dohody s konečnými zákazníky, které mimo jiné obsahují lokalizovaná specifická omezení a závazky týkající se fyzického toku plynu.
Článek 26
Požadavky na vnitrodenní závazky
1. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu navrhnout vnitrodenní závazek nebo jeho změnu. Může kombinovat prvky různých typů uvedených v článku 25 za podmínky, že návrh splňuje kritéria stanovená v odstavci 2. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
2. Každý vnitrodenní závazek splňuje tato kritéria:
a)
vnitrodenní závazek a související vnitrodenní poplatek, pokud existuje, zbytečně nebrání přeshraničnímu obchodu a nebrání novým uživatelům sítě ve vstupu na příslušný trh;
b)
vnitrodenní závazek se uplatní pouze v případě, kdy jsou uživatelům sítě poskytnuty odpovídající informace předtím, než je v souvislosti s jejich dodávkami a/nebo odběry uplatněn potenciální vnitrodenní poplatek, a pokud mají přiměřené prostředky k tomu, aby mohli řídit svoji expozici;
c)
hlavní náklady, které uživatelům sítě vzniknou v souvislosti s vyrovnávacími závazky, se týkají jejich pozice na konci plynárenského dne;
d)
vnitrodenní poplatky co nejvíce odrážejí náklady, které vzniknou provozovateli přepravní soustavy při provádění souvisejících vyrovnávacích akcí;
e)
vnitrodenní závazek nevede k tomu, že se uživatelé sítě během plynárenského dne na základě finančního vypořádání dostanou na nulovou pozici;
f)
přínosy plynoucí ze zavedení vnitrodenního závazku z hlediska úsporného a účinného provozu přepravní sítě převažují nad potenciálními negativními dopady tohoto závazku včetně dopadů na likviditu obchodů na virtuálním obchodním bodě.
3. Provozovatel přepravní soustavy může pro různé kategorie míst vstupu nebo výstupu navrhnout různé vnitrodenní závazky, aby různým kategoriím uživatelů sítě poskytl lepší pobídky, a zabránil tak křížovým subvencím. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
4. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje zúčastněné strany včetně vnitrostátních regulačních orgánů, dotčených provozovatelů distribuční soustavy a provozovatelů přepravní soustavy v sousedních vyrovnávacích zónách v otázce vnitrodenního závazku, který hodlá zavést, včetně metodiky a předpokladů použitých k dosažení závěru, že závazek splňuje kritéria stanovená v odstavci 2.
5. Na základě konzultací vypracuje provozovatel přepravní soustavy doporučení, které obsahuje dokončený návrh a analýzu:
a)
nezbytnosti vnitrodenního závazku, přičemž se zohlední vlastnosti přepravní sítě a flexibilita, kterou má provozovatel přepravní soustavy k dispozici prostřednictvím nákupu či prodeje krátkodobých standardizovaných produktů nebo využití vyrovnávacích služeb v souladu s kapitolou III;
b)
dostupných informací, které uživatelům sítě umožňují včasným způsobem řídit své vnitrodenní pozice;
c)
očekávaného finančního dopadu na uživatele sítě;
d)
vlivu na vstup nových uživatelů sítě na relevantní trh včetně jakéhokoli zbytečného nepříznivého dopadu na tento vstup;
e)
vlivu na přeshraniční obchod včetně potenciálního dopadu na vyrovnávání v sousedních vyrovnávacích zónách;
f)
dopadu na krátkodobý velkoobchodní trh s plynem a na jeho likviditu;
g)
nediskriminační povahy vnitrodenního závazku.
6. Provozovatel přepravní soustavy předloží doporučení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, aby tento orgán mohl návrh postupem podle článku 27 schválit. Provozovatel přepravní soustavy tento dokument s doporučením současně zveřejní, přičemž dodrží veškeré závazky ohledně důvěrnosti, jimiž je vázán, a zašle jej pro informaci síti ENTSOG.
Článek 27
Rozhodování vnitrostátních regulačních orgánů
1. Do šesti měsíců po obdržení úplného dokumentu s doporučením vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí. Při rozhodování o tom, zda navržený vnitrodenní závazek schválí, vnitrostátní regulační orgán posoudí, zda tento vnitrodenní závazek splňuje kritéria stanovená v čl. 26 odst. 2.
2. Než vnitrostátní regulační orgán odůvodněné rozhodnutí přijme, vede konzultace s vnitrostátními regulačními orgány v sousedních členských státech a zohlední jejich stanoviska. Vnitrostátní regulační orgány v sousedních členských státech si mohou v souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 713/2009 k rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 vyžádat stanovisko od agentury.
Článek 28
Stávající vnitrodenní závazky
Pokud má provozovatel přepravní soustavy ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost vnitrodenní závazek (závazky), tento provozovatel přepravní soustavy do šesti měsíců od tohoto data provede postup stanovený v čl. 26 odst. 5 až 7 a předloží vnitrodenní závazek (závazky) vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení v souladu s článkem 27, aby jej (je) mohl nadále využívat.
KAPITOLA VII
UJEDNÁNÍ OHLEDNĚ NEUTRALITY
Článek 29
Zásady neutrality
1. Provozovateli přepravní soustavy nevzniknou platbou a přijetím denních vyrovnávacích poplatků, vnitrodenních poplatků, poplatků za vyrovnávací akce a jiných poplatků týkajících se jeho vyrovnávacích činností, kterými se rozumí všechny činnosti prováděné provozovatelem přepravní soustavy za účelem splnění povinností stanovených v tomto nařízení, žádné zisky ani ztráty.
2. Provozovatel přepravní soustavy přenese na uživatele sítě:
a)
jakékoli náklady a příjmy spojené s denními vyrovnávacími poplatky a vnitrodenními poplatky;
b)
jakékoli náklady a příjmy plynoucí z vyrovnávacích akcí provedených v souladu s článkem 9, pokud vnitrostátní regulační orgán nemá na základě použitelných vnitrostátních předpisů za to, že tyto náklady a příjmy vznikly neefektivním způsobem. Tato úvaha je založena na posouzení, které:
i)
prokazuje, do jaké míry mohl provozovatel přepravní soustavy rozumně zmírnit náklady, které mu vznikly při provádění vyrovnávací akce, a
ii)
se provádí s ohledem na informace, čas a nástroje, které měl provozovatel přepravní soustavy k dispozici v okamžiku, kdy se rozhodl provést vyrovnávací akci;
c)
jakékoli další náklady a příjmy související s vyrovnávacími činnostmi provedenými provozovatelem přepravní soustavy, pokud vnitrostátní regulační orgán nepovažuje na základě použitelných vnitrostátních předpisů tyto náklady a příjmy za vzniklé neefektivně.
3. Pokud je poskytnuta pobídka k účinnému provádění vyrovnávacích akcí, souhrnná finanční ztráta se omezí na neefektivně vzniklé náklady a příjmy provozovatele přepravní soustavy.
4. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejňují příslušné údaje o souhrnných poplatcích uvedených v odstavci 1 a souhrnné poplatky za neutralitu vyrovnávání alespoň stejně často, jako jsou tyto poplatky fakturovány uživatelům sítě, ale ne méně než jednou za měsíc.
5. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 se na provozovatele přepravní soustavy může při vyrovnávání vztahovat pobídkový mechanismus uvedený v článku 11.
Článek 30
Peněžní toky týkající se neutrality vyrovnávání
1. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je hrazen dotčeným uživatelem sítě nebo dotčenému uživateli sítě.
2. Vnitrostátní regulační orgán stanoví nebo schválí a zveřejní metodiku výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání a jejich rozdělení mezi uživatele sítě a pravidla řízení úvěrového rizika.
3. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je úměrný rozsahu, v němž uživatel sítě využívá relevantní místa vstupu nebo výstupu nebo přepravní síť.
4. Poplatek za neutralitu vyrovnávání se ve faktuře pro uživatele sítě uvede odděleně a k faktuře se připojí dostatečné podpůrné informace definované v metodice uvedené v odstavci 2.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2 a poplatek za neutralitu vyrovnávání se tedy může zakládat na předpovědi nákladů a příjmů, provozovatel přepravní soustavy v metodice výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání stanoví pravidla pro oddělený poplatek za neutralitu vyrovnávání ve vztahu k odběrům neměřeným denně.
6. Je-li to vhodné, může metodika provozovatele přepravní soustavy pro výpočet poplatků za neutralitu vyrovnávání stanovit pravidla pro rozdělení složek poplatku za neutralitu vyrovnávání a následné rozdělení odpovídajících částek mezi uživatele sítě, aby se snížily křížové subvence.
Článek 31
Opatření pro řízení úvěrového rizika
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn přijmout nezbytná opatření a uložit uživatelům sítě patřičné smluvní požadavky, včetně záruk finanční bezpečnosti, aby zmírnil dopady v případě, kdy uživatel sítě neuhradí poplatky uvedené v článcích 29 a 30.
2. Smluvní požadavky vycházejí ze zásady transparentnosti a rovného zacházení, jsou úměrné účelu a definované v metodice uvedené v čl. 30 odst. 2.
3. V případě, že uživatel sítě poplatky nezaplatí, provozovatel přepravní soustavy nenese odpovědnost za vzniklou ztrátu, pokud byla řádně provedena opatření a požadavky uvedené v odstavcích 1 a 2, a takováto ztráta se získá zpět v souladu s metodikou uvedenou v čl. 30 odst. 2.
KAPITOLA VIII
POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 32
Informační závazky provozovatelů přepravní soustavy vůči uživatelům sítě
Informace, které provozovatelé přepravní soustavy poskytují uživatelům sítě, odkazují na:
1)
celkový stav přepravní sítě v souladu s bodem 3.4 odst. 5 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009;
2)
vyrovnávací akce provozovatele přepravní soustavy uvedené v kapitole III;
3)
dodávky a odběry uživatele sítě pro plynárenský den uvedené v článcích 33 až 42.
Článek 33
Obecná ustanovení
1. Neposkytuje-li již provozovatel přepravní soustavy informace podle bodu 3.1.2. přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, poskytuje provozovatel přepravní soustavy veškeré informace uvedené v článku 32 následujícím způsobem:
a)
na internetových stránkách provozovatele přepravní soustavy nebo v jiném systému, který poskytuje informace v elektronickém formátu;
b)
bezplatně k dispozici uživatelům sítě;
c)
snadno použitelné;
d)
jasné, kvantifikovatelné a snadno dostupné;
e)
poskytované nediskriminačně;
f)
uvedené v konzistentních jednotkách, a to buď v kWh nebo kWh/d a kWh/h;
g)
v úředním jazyce (jazycích) členského státu a v angličtině.
2. Pokud nelze z měřicího přístroje získat změřené množství, lze použít zástupnou hodnotu. Tato zástupná hodnota se použije jako alternativní reference bez jakékoli další záruky ze strany provozovatele přepravní soustavy.
3. Poskytnutí přístupu k informacím není vykládáno tak, že je tím poskytnuta jiná specifická záruka než záruka ohledně dostupnosti těchto informací v definovaném formátu a s využitím definovaného nástroje, například internetové stránky či adresy, a záruka ohledně souvisejícího přístupu uživatelů sítě k těmto informacím za běžných podmínek užívání. Provozovatelé přepravní soustavy nejsou za žádných okolností povinni poskytovat další záruku, zejména pokud jde o informační systém uživatelů sítě.
4. Vnitrostátní regulační orgán rozhodne o jednom informačním modelu pro každou zónu vyrovnávání. Pro poskytování informací o dodávkách a výstupech měřených v průběhu dne se uplatní stejná pravidla na všechny modely.
5. Ve vyrovnávacích zónách, u nichž se po vstupu tohoto nařízení v platnost žádá o použití informačního modelu podle varianty 2, provede provozovatel přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán, podle toho, co je na místě, předběžnou tržní konzultaci.
Článek 34
Dodávky a odběry měřené v průběhu dne
1. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě rovná jeho potvrzenému množství, není provozovatel přepravní soustavy povinen poskytnout jiné informace než potvrzené množství.
2. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě nerovná jeho potvrzenému množství, poskytne provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D uživatelům sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich měřených toků alespoň pro souhrnné dodávky a odběry měřené v průběhu dne, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
3. První aktualizace pokrývají alespoň čtyři hodiny toku plynu v plynárenském dni D. Tyto aktualizace budou poskytnuty bez zbytečného prodlení, nejdéle však do čtyř hodin po toku plynu a nejpozději do 17:00 UTC (zimní čas) nebo do 16:00 UTC (letní čas).
4. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní.
5. Provozovatel přepravní soustavy může uživatele sítě požádat, aby uvedli, ke kterým informacím uvedeným v odstavci 2 mají přístup. Na základě obdržených odpovědí tento provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě v souladu s odstavci 2 až 4 tu část informací, ke které nemá přístup.
6. Pokud není provozovatel přepravní soustavy odpovědný za přidělení množství plynu uživatelům sítě v rámci procesu přidělování, poskytne odchylně od odstavce 2 v daný plynárenský den D nejméně dvakrát za plynárenský den D alespoň informace o souhrnných dodávkách a odběrech.
Článek 35
Odběry měřené denně
1. Je-li uplatněn informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživateli sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry měřené denně, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
2. Každá aktualizace je poskytnuta do dvou hodin po konci závěrečné hodiny toků plynu.
Článek 36
Odběry neměřené denně
1. Použije-li se informační model podle základního scénáře:
a)
v plynárenský den D-1 poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D, a to nejpozději do 12:00 UTC (zimní čas) nebo 11:00 UTC (letní čas);
b)
v plynárenský den D poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace předpovědi jejich odběrů neměřených denně.
2. První aktualizace se poskytne nejpozději do 13:00 UTC (zimní čas) nebo 12:00 UTC (letní čas).
3. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní. Tato aktualizace vezme v úvahu:
a)
přístup ke krátkodobým standardizovaným produktům na obchodní platformě;
b)
přesnost předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně ve srovnání s dobou jejího poskytnutí;
c)
dobu, kdy končí období renominace stanovené v čl. 15 odst. 1;
d)
dobu první aktualizace předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Použije-li se informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry neměřené denně, jak to uvádí článek 35.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D-1 poskytne uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D uvedenou v odst. 1 písm. a).
Článek 37
Dodávky a odběry po plynárenském dni
1. Nejpozději do konce plynárenského dne D + 1 poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě počáteční příděl pro jeho dodávky a odběry na plynárenský den D a počáteční denní vyrovnávací množství.
a)
Pro informační modely podle základního scénáře a varianty 1 se přidělí všechen plyn dodaný do distribuční soustavy;
b)
pro informační model podle varianty 2 se odběry neměřené denně rovnají předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně poskytnuté den předem;
c)
pro informační model podle varianty 1 se počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství považuje za konečný příděl a konečné denní vyrovnávací množství.
2. Pokud se uplatní prozatímní opatření uvedené v článcích 47 až 51, lze v případě, že není technicky a provozně možné splnit odstavec 1, poskytnout počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství do tří plynárenských dnů po plynárenském dni D.
3. Ve lhůtě definované v použitelných vnitrostátních předpisech poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě konečný příděl pro jeho dodávky a odběry a konečné denní vyrovnávací množství.
Článek 38
Analýza přínosů a nákladů
1. Do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost provozovatel přepravní soustavy posoudí náklady a přínosy spojené se:
a)
zvýšením četnosti poskytování informací uživatelům sítě;
b)
zkrácením souvisejících lhůt pro poskytování informací;
c)
zlepšením přesnosti poskytovaných informací.
Tato analýza nákladů a přínosů uvádí rozdělení nákladů a přínosů mezi jednotlivé kategorie dotčených stran.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje toto posouzení se zúčastněnými stranami ve spolupráci s provozovateli distribuční soustavy, pokud se posouzení těchto provozovatelů týká.
3. Na základě výsledků konzultace vnitrostátní regulační orgán rozhodne o relevantních změnách v poskytování informací.
Článek 39
Informační závazky provozovatelů distribuční soustavy a stran provádějících předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Každý provozovatel distribuční soustavy související s vyrovnávací zónou a každá strana provádějící předpověď poskytnou provozovateli přepravní soustavy v příslušné vyrovnávací zóně informace nezbytné pro poskytování informací uživatelům sítě podle tohoto nařízení. Tyto informace zahrnují dodávky do distribuční soustavy a odběry z ní bez ohledu na to, zda je daná soustava součástí uvedené vyrovnávací zóny, či nikoli.
2. Informace, jejich formát a postup jejich poskytování definují společně provozovatel přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy a strana provádějící předpověď, podle toho, co je vhodné, aby zaručili, že provozovatel přepravní soustavy poskytuje uživatelům sítě informace náležitě a v souladu s touto kapitolou, a zejména s kritérii stanovenými v čl. 33 odst. 1.
3. Tyto informace jsou provozovateli přepravní soustavy poskytovány ve stejném formátu, jaký vymezují použitelné vnitrostátní předpisy, a musí být v souladu s formátem, který provozovatel přepravní soustavy používá k poskytování informací uživatelům sítě.
4. Vnitrostátním regulační orgán může požádat provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy a stranu provádějící předpověď, aby navrhli pobídkový mechanismus pro poskytování přesné předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně, který bude splňovat kritéria stanovená pro provozovatele přepravní soustavy v čl. 11 odst. 4.
5. Po předchozí konzultaci s dotčenými provozovateli přepravní soustavy a provozovateli distribuční soustavy vnitrostátní regulační orgán jmenuje stranu provádějící předpověď ve vyrovnávací zóně. Strana provádějící předpověď odpovídá za vytváření předpovědí denně neměřených odběrů uživatele sítě a případně následného přidělení přepravujícímu subjektu. Může se jednat o provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy nebo o třetí stranu.
Článek 40
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči provozovateli přepravní soustavy
Provozovatel distribuční soustavy poskytuje provozovateli přepravní soustavy informace o dodávkách do distribuční soustavy a odběrech z ní měřených v průběhu dne a měřených denně v souladu s požadavky na informace stanovenými v čl. 34 odst. 2 až 6 a článcích 35 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě.
Článek 41
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči straně provádějící předpověď
1. Provozovatelé distribuční soustavy jsou odpovědní za to, aby byly straně provádějící předpověď poskytovány dostatečné a aktualizované informace pro účely uplatnění metodiky pro předpověď odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně stanovené v čl. 42 odst. 2. Tyto informace se poskytují včas v souladu se lhůtami definovanými stranou provádějící předpověď podle jejích potřeb.
2. Odstavec 1 se obdobně vztahuje na variantu 1.
Článek 42
Informační závazky strany provádějící předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Strana provádějící předpověď poskytuje provozovateli přepravní soustavy předpovědi denně neměřených odběrů uživatele sítě a následných přídělů v souladu s požadavky na informace stanovenými v článcích 36 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě, a v případě předpovědí denně neměřených odběrů prováděných uživatelem sítě, jež jsou poskytovány den předem a v průběhu dne, nejpozději hodinu před uplynutím lhůt uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. a) a b), pokud se provozovatel přepravní soustavy a strana provádějící předpověď nedohodnou na pozdějším termínu, který poskytne provozovateli přepravní soustavy dostatek času na to, aby tyto informace předal uživatelům sítě.
2. Metodika předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně je založena na statistickém modelu poptávky, v němž je každému odběru neměřenému denně přidělen zátěžový profil a který sestává ze vzorce pro kolísání poptávky po plynu v závislosti na proměnných, např. teplotě, dni v týdnu, typu zákazníka a období dovolených a prázdnin. Metodika je před přijetím předmětem konzultací.
3. Strana provádějící předpověď zveřejňuje alespoň každé dva roky zprávu o přesnosti předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Je-li to vhodné, provozovatelé přepravní soustavy poskytují údaje o tocích plynu tak, aby strana provádějící předpověď měla dostatek času na splnění svých závazků podle tohoto článku.
5. Odstavce 2 až 4 se obdobně vztahují na variantu 1.
KAPITOLA IX
SLUŽBA FLEXIBILITY PROSTŘEDNICTVÍM AKUMULACE
Článek 43
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy může uživatelům sítě nabízet službu flexibility prostřednictvím akumulace poté, co vnitrostátní regulační orgán schválí příslušné podmínky.
2. Podmínky vztahující se na službu flexibility prostřednictvím akumulace jsou v souladu s odpovědností uživatele sítě spočívající ve vyrovnávání jeho dodávek a odběrů během plynárenského dne.
3. Služba flexibility prostřednictvím akumulace se omezí na úroveň flexibility prostřednictvím akumulace, která je v přepravní síti k dispozici a u které se má podle hodnocení vypracovaného dotčeným provozovatelem přepravní soustavy za to, že není požadována k provádění vlastní přepravní funkce potrubí.
4. Plyn, který uživatelé sítě v rámci této služby dodávají do přepravní sítě nebo který z ní odebírají, se zohlední při výpočtu jejich denního vyrovnávacího množství.
5. Mechanismus pro neutralitu stanovený v kapitole VII se na službu flexibility prostřednictvím akumulace nevztahuje, pokud vnitrostátní regulační orgán nerozhodne jinak.
6. Uživatelé sítě informují dotčeného provozovatele přepravní soustavy o využití služby flexibility prostřednictvím akumulace tím, že předloží nominace a renominace.
7. Provozovatel přepravní soustavy nemusí od uživatelů sítě vyžadovat, aby předložili nominace a renominace uvedené v odstavci 6 v případě, že absence takového oznámení neomezuje rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovatel přepravní soustavy má dostatek informací, aby zajistil přesný příděl pro využití služby flexibility prostřednictvím akumulace následující plynárenský den.
Článek 44
Podmínky poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace
1. Službu flexibility prostřednictvím akumulace lze poskytovat pouze tehdy, jsou-li splněna všechna tato kritéria:
a)
provozovatel přepravní soustavy nepotřebuje pro účely poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace uzavřít žádnou smlouvu s jakýmkoli dalším provozovatelem infrastruktury, např. provozovatelem skladovacího zařízení nebo provozovatelem zařízení LNG;
b)
příjmy, které provozovateli přepravní soustavy plynou z poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace, se přinejmenším rovnají nákladům, které vznikly nebo mají při poskytování této služby vzniknout;
c)
služba flexibility prostřednictvím akumulace je nabízena transparentním a nediskriminačním způsobem a může být nabízena prostřednictvím mechanismů hospodářské soutěže;
d)
provozovatel přepravní soustavy neúčtuje uživateli sítě přímé ani nepřímé poplatky za jakékoli náklady, které při poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace vzniknou, pokud tak není uvedeno ve smlouvě uzavřené s tímto uživatelem sítě, a
e)
poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace nemá nepříznivý vliv na přeshraniční obchod.
2. Provozovatel přepravní soustavy dá před poskytováním služby flexibility prostřednictvím akumulace přednost snížení vnitrodenních závazků.
KAPITOLA X
PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
Článek 45
Prozatímní opatření: obecná ustanovení
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá dostatečnou likviditu, provozovatelé přepravní soustavy provedou vhodná prozatímní opatření uvedená v článcích 47 až 50. Vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případě prozatímních opatření v co největší míře podporují likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
2. Využitím prozatímního opatření není dotčeno provádění jiných prozatímních opatření, ať alternativně, nebo dodatečně, a to za předpokladu, že cílem těchto opatření je podpora hospodářské soutěže a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a že jsou tato opatření v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Prozatímní opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 vypracuje a provádí každý provozovatel přepravní soustavy v souladu se zprávou uvedenou v čl. 46 odst. 1 schválenou vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s postupem stanoveným v článku 46.
4. Zpráva stanoví ukončení prozatímních opatření nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 46
Prozatímní opatření: výroční zpráva
1. Pokud provozovatel přepravní soustavy předpokládá, že provede prozatímní opatření nebo bude pokračovat v jejich provádění, vypracuje zprávu, v níž upřesní:
a)
popis stavu vývoje a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v době vypracování zprávy, a to mimo jiné včetně následujících informací, má-li je provozovatel přepravní soustavy k dispozici:
i)
počet transakcí uzavřených na virtuálním obchodním bodě a počet transakcí obecně,
ii)
rozpětí nabídek k prodeji a koupi a objemy nabídek,
iii)
počet účastníků, kteří mají přístup ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem,
iv)
počet účastníků, kteří byli v určitém období aktivní na krátkodobém velkoobchodním trhu s plynem;
b)
prozatímní opatření, která mají být uplatněna;
c)
důvody uplatnění prozatímních opatření:
i)
vysvětlení, proč jsou prozatímní opatření nutná kvůli stavu vývoje krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem uvedeného v písmeni b),
ii)
posouzení, jak prozatímní opatření zvýší likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
d)
identifikaci kroků, které budou přijaty k odstranění prozatímních opatření, včetně kritérií pro provedení těchto kroků a posouzení souvisejícího harmonogramu.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje návrh zprávy se zúčastněnými subjekty.
3. Po konzultaci předloží provozovatel přepravní soustavy zprávu vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení. První zpráva se předloží do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a následné zprávy, které ji v případě nutnosti aktualizují, se předkládají ročně.
4. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí do šesti měsíců po obdržení kompletní zprávy. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi. Při rozhodování o tom, zda zprávu schválí, posoudí vnitrostátní regulační orgán její dopad na harmonizaci vyrovnávacích režimů, usnadnění integrace trhu, zaručení nediskriminace, účinné hospodářské soutěže a efektivního fungování trhu s plynem.
5. Použije se postup podle čl. 27 odst. 2.
Článek 47
Vyrovnávací platforma
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá nebo podle očekávání bude postrádat dostatečnou likviditu nebo nelze-li na tomto trhu rozumným způsobem pořídit časově omezené a místně omezené produkty požadované provozovatelem přepravní soustavy, zřídí se vyrovnávací platforma, aby mohl provozovatel přepravní soustavy provádět vyrovnávání.
2. Provozovatelé přepravní soustavy zváží, zda lze zřídit společnou vyrovnávací platformu pro sousední vyrovnávací zóny v rámci spolupráce mezi provozovateli přepravní soustavy nebo v případech, kdy je k dispozici dostatečná kapacita pro propojení a takováto společná vyrovnávací platforma je považována za účinnou. Je-li zřízena společná vyrovnávací platforma, provozují ji dotčení provozovatelé přepravní soustavy.
3. Pokud se situace popsaná v odstavci 1 po pěti letech zásadně nezměnila, může vnitrostátní regulační orgán, aniž je dotčen čl. 45 odst. 4 a poté, co je předložena příslušná změna zprávy, rozhodnout, že vyrovnávací platforma bude nadále v provozu po další období nejvýše pěti let.
Článek 48
Alternativa k vyrovnávací platformě
Pokud může provozovatel přepravní soustavy prokázat, že v důsledku nedostatečné kapacity pro propojení dvou vyrovnávacích zón nemůže vyrovnávací platforma zvýšit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovateli přepravní soustavy neumožňuje, aby prováděl účinné vyrovnávací akce, může se schválením vnitrostátního regulačního orgánu použít alternativu, například vyrovnávací služby. Je-li taková alternativa použita, určí se podmínky následných smluvních ujednání, použitelné ceny a doba trvání.
Článek 49
Prozatímní vyrovnávací poplatek
1. Je-li nutné provést prozatímní opatření uvedená v článku 45, lze odvozenou cenu vypočítat v souladu se zprávou uvedenou v článku 46, která nahradí metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku.
2. V takovém případě lze odvozenou cenu založit na regulované ceně, zástupné tržní ceně nebo ceně odvozené z obchodů v rámci vyrovnávací platformy.
3. Zástupná tržní cena co možná nejvíce splňuje podmínky stanovené v čl. 22 odst. 6. Při koncipování této zástupné tržní ceny se zváží možná rizika manipulace s trhem.
Článek 50
Přípustná odchylka
1. Přípustné odchylky lze uplatnit pouze v případě, že uživatelé sítě nemají přístup:
a)
ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem, jenž má dostatečnou likviditu;
b)
k plynové kapacitě nutné k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce nebo
c)
k dostatečným informacím o svých dodávkách a odběrech.
2. Přípustné odchylky se uplatní:
a)
ve vztahu k dennímu vyrovnávacímu množství uživatelů sítě;
b)
transparentně a nediskriminačně;
c)
pouze v nezbytném rozsahu a po minimální nutnou dobu.
3. Uplatnění přípustných odchylek může snížit finanční expozici uživatele sítě marginální prodejní ceně nebo marginální kupní ceně ve vztahu k celému dennímu vyrovnávacímu množství uživatele sítě za plynárenský den nebo k jeho části.
4. Úrovní přípustné odchylky je maximální množství plynu, které má každý uživatel sítě koupit nebo prodat za váženou průměrnou cenu. Pokud existuje zbývající množství plynu, které představuje denní vyrovnávací množství každého uživatele sítě, jež přesahuje úroveň přípustné odchylky, prodá se nebo koupí za marginální prodejní nebo marginální kupní cenu.
5. Koncepce úrovně přípustné odchylky:
a)
odráží flexibilitu přepravní sítě a potřeby uživatele sítě;
b)
odráží úroveň rizika, jemuž je uživatel sítě vystaven při vyrovnávání svých dodávek a odběrů;
c)
nebrzdí rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem;
d)
nevede ke zbytečně nadměrnému zvýšení nákladů provozovatele přepravní soustavy na vyrovnávací akce.
6. Úroveň přípustné odchylky se vypočte na základě dodávek a odběrů každého uživatele sítě pro každý plynárenský den, přičemž se vyloučí obchody na virtuálním obchodním bodě. Dílčí kategorie se definují podle použitelných vnitrostátních předpisů.
7. Úroveň přípustné odchylky použitelná na odběr neměřený denně definovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů je založena na rozdílu mezi relevantní předpovědí odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně a přídělem pro odběr neměřený denně.
8. Úroveň přípustné odchylky může zahrnovat složku vypočtenou s ohledem na uplatnění odchylky v předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně, jež představuje množství, o které příslušná předpověď:
a)
přesahuje příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství kladné;
b)
je nižší než příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství záporné.
KAPITOLA XI
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 51
Uvolnění nadbytečné flexibility provozovatele přepravní soustavy
1. Pokud dlouhodobé smlouvy o pořizování flexibility platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost udělují provozovateli přepravní soustavy právo odebírat či dodávat konkrétní objemy plynu, snaží se provozovatel přepravní soustavy tato množství flexibility snížit.
2. Při určování množství nadbytečné flexibility, která je k dispozici pro dodávku a odběr na základě platné dlouhodobé smlouvy, zohlední provozovatel přepravní soustavy využití krátkodobých standardizovaných produktů.
3. Nadbytečnou flexibilitu lze uvolnit buď:
a)
podle podmínek stávající smlouvy, pokud obsahuje ustanovení, která povolují snížit množství plynu, k němuž se vztahuje závazek, a/nebo stávající smlouvu ukončit, nebo
b)
pokud takováto smluvní práva neexistují:
i)
smlouva zůstává v platnosti, dokud není ukončena podle použitelných podmínek,
ii)
smluvní strany zváží dodatečná ujednání, aby bylo možné uvolnit zpět na trh nadbytečný plyn, který není požadován pro vyrovnávací účely, čímž by se ostatním uživatelům sítě zpřístupnilo větší množství flexibility.
4. Pokud platná smlouva stanoví snížení flexibility o množství, která jsou v souladu s dostupným nadbytečným množstvím, provozovatel přepravní soustavy sníží tuto flexibilitu, jakmile je to po vstupu tohoto nařízení v platnost rozumně možné nebo jakmile lze stanovit, že existuje nadbytečné množství.
5. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje se zúčastněnými stranami konkrétní návrhy, které mají být provedeny jako prozatímní opatření pro uvolnění nadbytečné flexibility na základě platné dlouhodobé smlouvy.
6. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejní informace o vyrovnávacích akcích, které podnikli na základě platné dlouhodobé smlouvy.
7. Vnitrostátní regulační orgán může stanovit cíle pro podíl, o nějž by se tyto dlouhodobé smlouvy měly snížit, aby se zvýšila likvidita krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
Článek 52
Přechodná ustanovení
1. Vnitrostátní regulační orgán může provozovateli přepravní soustavy na základě odůvodněné žádosti povolit, aby ustanovení tohoto nařízení splnil do dvaceti čtyř měsíců od 1. října 2014, pokud tento provozovatel přepravní soustavy neprovádí žádné prozatímní opatření uvedené v kapitole X. V případě, že vnitrostátní regulační orgán tuto možnost využije, toto nařízení se na vyrovnávací zónu daného provozovatele přepravní soustavy nepoužije v rozsahu a po přechodnou dobu, které vnitrostátní regulační orgán ve svém rozhodnutí stanovil.
2. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 do tří měsíců po obdržení takové žádosti. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi.
Článek 53
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž je dotčen článek 28, čl. 33 odst. 5, čl. 38 odst. 1, čl. 45 odst. 4, čl. 46 odst. 3, článek 51 a 52, použije se toto nařízení ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2014.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 312/2014,
26. märts 2014,
millega kehtestatakse ülekandesüsteemides gaasivarustuse tasakaalustamise võrgueeskiri
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Täielikult toimiva ja ühendatud energia siseturu rajamise kiireloomuline lõpuleviimine, millega aidatakse kaasa Euroopa Liidu majandusele taskukohase hinnaga ja säästva energiavarustuse tagamisele, on ülioluline konkurentsivõime suurendamise ning kõigile tarbijatele parimate hindadega energia ostmise võimaldamise eesmärgi saavutamiseks.
(2)
Turgude ulatuslikuma integreerimise suunas liikumiseks on tähtis, et ülekandesüsteemides gaasivoo tasakaalustamist käsitlevad eeskirjad edendaksid gaasiga kauplemist bilansipiirkondade üleselt ja aitaksid seega kaasa turu likviidsuse arengule. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses liiduülesed ühtlustatud tasakaalustamiseeskirjad, mille eesmärk on anda võrgu kasutajatele kindlustunne, et nad saavad hallata oma tasakaalupositsioone eri bilansipiirkondades kogu liidus majanduslikult tõhusal ja mittediskrimineerival viisil.
(3)
Käesoleva määrusega toetatakse gaasi konkurentsivõimelise lühiajalise hulgituru arendamist Euroopa Liidus, mis võimaldab paindlikku gaasiga varustamist mis tahes allikast, et pakkuda seda ostuks ja müügiks turumehhanismide kaudu, võimaldades võrgu kasutajatel tõhusalt oma bilansiportfelle tasakaalustada või ülekandesüsteemi halduril tasakaalustada gaasivaru ülekandesüsteemis.
(4)
Määrusega (EÜ) nr 715/2009 sätestatakse mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemidele juurdepääsu tingimuste kohta, et tagada gaasi siseturu nõuetekohane toimimine. Turupõhised tasakaalustamiseeskirjad annavad võrgu kasutajatele rahalise stiimuli oma bilansiportfellide tasakaalustamiseks kulupõhiste ebabilansi tasude abil.
(5)
Võrgu kasutajad peavad kandma vastutust oma sisse- ja väljavoolu tasakaalustamise eest nende tasakaalustamiseeskirjade alusel, mis on kavandatud sellise gaasi lühiajalise hulgituru edendamiseks, millel on võrgu kasutajate ja ülekandesüsteemi halduri vahelise gaasikaubanduse paremaks edendamiseks loodud kauplemisplatvormid. Ülekandesüsteemi haldurid tegelevad ülekandesüsteemide vajaliku jääktasakaalustamisega. Seda tehes peaksid ülekandesüsteemi haldurid järgima tasakaalutoimingute eelisjärjekorda. Tasakaalutoimingute eelisjärjekord on koostatud nii, et ülekandesüsteemi haldurid hangiksid gaasi, võttes arvesse nii majanduslikke kui ka tegevuslikke kaalutlusi, kasutades tooteid, mida on võimalik hankida kõige laiemast valikust allikatest, sh veeldatud maagaasist ja gaasihoidlatest saadud tooted. Ülekandesüsteemi haldurite eesmärk peaks olema lühiajaliste standardiseeritud toodetena gaasi lühiajalisel hulgiturul oma gaasivaru tasakaalustamiseks ostetud ja müüdud gaasi koguste maksimeerimine.
(6)
Võrgu kasutajate jaoks sätestatakse käesolevas määruses nende bilansiportfellide tasakaalustamise võimaldamiseks samuti teabe esitamise miinimumnõuded turupõhise tasakaalustamiskorra rakendamiseks. Käesoleva määrusega ettenähtud teabevoogude eesmärk on seega toetada igapäevast tasakaalustamiskorda ja olla teabekogum, mis toetab võrgu kasutajat oma riskide ja võimaluste juhtimisel kulutasuval viisil.
(7)
Lisaks tundliku äriteabe kaitsele peaksid ülekandesüsteemi haldurid käesoleva määruse alusel tagama neile käesoleva määruse rakendamiseks esitatud teabe ja andmete konfidentsiaalsuse ning ei tohiks mis tahes kõnealust teavet ega kõnealuseid andmeid ega nende osa kolmandatele pooltele avaldada, välja arvatud õigusaktides sätestatud ulatuses ja juhul, kui neil on selleks õigusaktides sätestatud õigus.
(8)
Käesolev määrus on võetud vastu määruse (EÜ) nr 715/2009 alusel, mida sellega täiendatakse ja mille lahutamatu osa see on. Viiteid määrusele (EÜ) nr 715/2009 teistes õigusaktides mõistetakse samuti viidetena käesolevale määrusele. Käesolevat määrust kohaldatakse erandiga hõlmamata võimsustele olulistes uutes taristutes, millele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (2) artikli 32 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/55/EÜ (3) endise artikli 18 kohaldamisest, kui käesoleva määruse kohaldamine ei takista kõnealuse erandi tegemist. Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse arvesse liikmesriikide ülekandesüsteemidevaheliste ühenduste eripära.
(9)
Käesolev määrus kehtestati kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatud menetlusega. Sellega ühtlustatakse samuti määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 21 sätestatud tasakaalustamiseeskirjad eesmärgiga edendada gaasiga kauplemist.
(10)
Käesolev määrus sisaldab sätteid, mida kohaldatakse jaotussüsteemi halduritele ja mille eesmärk on ühtlustada nende rolle üksnes siis, kui see on vajalik kõnealuste sätete nõuetekohaseks rakendamiseks, ning selleks vajalikus ulatuses.
(11)
Riigi reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid peaksid järgima parimaid tavasid ja püüdma tagada protsesside ühtlustamise käesoleva määruse rakendamiseks. Tegutsedes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 713/2009 (4) artikliga 7, peaksid amet ja riigi reguleerivad asutused tagama selle, et tasakaalustamiseeskirjad rakendatakse kogu Euroopa Liidus kõige tõhusamal viisil.
(12)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 51 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse võrgueeskirjad, milles sätestatakse gaasivaru tasakaalustamise eeskirjad, sh võrguga seotud eeskirjad märkimise menetluste, ebabilansi tasude, päeva ebabilansi tasuga seotud arveldamiste ja ülekandesüsteemi haldurite võrkude vahel toimuva operatiivtasakaalustamise kohta.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse bilansipiirkondadele Euroopa Liidu piires.
2. Käesolevat määrust ei kohaldata selliste liikmesriikide bilansipiirkondadele, kellele kehtib erand direktiivi 2009/73/EÜ artikli 49 alusel.
3. Käesolevat määrust ei kohaldata tasaarveldustes, mille vajadus võib tuleneda jaotatud koguste ja lõpptarbija arvesti näitude põhjal tuletatud tegeliku tarbimise vahest.
4. Käesolevat määrust ei kohaldata hädaolukordades, kui ülekandesüsteemi haldur rakendab vastavalt vajadusele erimeetmeid, mis on sätestatud kohaldatavates riiklikes eeskirjades ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 994/2010, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid (5).
5. Käesolevast määrusest tulenevaid võrgu kasutajatega seotud õiguseid ja kohustusi kohaldatakse üksnes nende võrgu kasutajate suhtes, kes on sõlminud õiguslikult siduva lepingu, st kas transpordilepingu või mõne muu lepingu, mis võimaldab neil esitada tehinguteatisi vastavalt artiklile 5.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 2, komisjoni 14. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 984/2013 artiklis 3, millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemides võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskiri ja millega täiendatakse määrust (EÜ) nr 715/2009, (6) ning samuti direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 2. Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „bilansipiirkond”- sisend-väljund-süsteem, millele kohaldatakse konkreetset tasakaalustamiskorda ja mis võib hõlmata jaotussüsteeme või nende osi;
2) „tasakaalustamistoiming”- tegevus, mille ülekandesüsteemi haldur viib ellu ülekandesüsteemi sisenevate või sealt väljuvate gaasivoogude muutmiseks, v.a toimingud, mis on seotud gaasiga, mida ei ole võrgust väljavooluna registreeritud, ja gaasiga, mida ülekandesüsteemi haldur kasutab võrgu juhtimiseks;
3) „tasakaalustamise hüvitis”- tasu, mis tuleb maksta asjakohastele võrgu kasutajatele või neilt sisse nõuda ning mille suurus määratakse kui laekunud või laekumisel tulu ning makstud või maksmisel kulu summade erinevus;
4) „kauplemisplatvorm”- elektrooniline platvorm, mille on taganud kauplemisplatvormi haldur ja mida ta käitab ning mille abil kauplejad saavad esitada ja kinnitada (sh õigus neid muuta ja tagasi võtta) gaasinõudluse või -pakkumise lühiajaliste kõikumiste kompenseerimiseks vajalikke gaasi ostu- ja müügipakkumisi kooskõlas kohaldatavate kauplemisplatvormi tingimustega ning tingimustega, mille alusel ülekandesüsteemi haldur kaupleb tasakaalustamistoimingute elluviimiseks;
5) „kauplemises osaleja”- võrgu kasutaja või ülekandesüsteemi haldur, kellel on leping kauplemisplatvormi halduriga ning kes vastab kauplemisplatvormil tegutsemise tingimustele;
6) „tasakaalustamisplatvorm”- kauplemisplatvorm, kus ülekandesüsteemi haldur osaleb kõigis tehingutes;
7) „tasakaalustamisteenus”- ülekandesüsteemi haldurile lepingu alusel osutatud teenus seoses sellise gaasiga, mis on vajalik gaasinõudluse või -pakkumise lühiajaliste kõikumiste tasakaalustamiseks; see ei ole lühiajaline standardtoode;
8) „kinnitatud kogus”- gaasi kogus, mille ülekandesüsteemi haldur on kinnitanud gaasipäeval D graafiku kohaselt või graafiku muudatuse alusel voolama;
9) „päeva ebabilansi tasu”- rahasumma, mille võrgu kasutaja maksab või saab päeva ebabilansi koguse alusel;
10) „kord päevas mõõdetud kogus”- gaasi hulka mõõdetakse ja seda kogutakse kord gaasipäeva vältel;
11) „päevasisene mõõdetud kogus”- gaasi hulka mõõdetakse ja kogutakse vähemalt kaks korda gaasipäeva jooksul;
12) „üle mitme päeva mõõdetud kogus”- gaasi kogust mõõdetakse ja kogutakse harvem kui kord gaasipäeva vältel;
13) „bilansiportfell”- võrgu kasutaja sisse- ja väljavoolude komplekt;
14) „teatatud kogus”- gaasi kogus, mis kantakse üle vastavalt ülekandesüsteemi halduri ja võrgu kasutaja või võrgu kasutajate või bilansiportfellide vahel;
15) „jaotamine”- võrgu kasutajaga seotud sisse- või väljavoolanud ning kWh väljendatud gaasi koguse määramine päeva ebabilansi koguse arvutamise eesmärgil;
16) „ümbermärkimise tsükkel”- ülekandesüsteemi halduri poolt ellu viidav protsess, et tagada võrgu kasutaja teade kinnitatud koguste kohta pärast ümbermärkimise teate laekumist;
17) „päevasisene tasu”- tasu, mille ülekandesüsteemi haldur nõuab võrgu kasutajalt sisse või mille ta tasub võrgu kasutajale päevasisese kohustuse alusel;
18) „päevasisene kohustus”- võrgu kasutajate sisse- ja väljavoolu gaasipäeva piires käsitlevad eeskirjad, mille ülekandesüsteemi haldur kehtestab oma võrgu kasutajatele.
19) „baasjuhtum”- teabe esitamise mudel, mille kohaselt teave üle mitme päeva mõõdetud väljavoolu kohta koosneb päev-ette ja päevasisestest prognoosidest;
20) „variant 1”- teabe esitamise mudel, mille kohaselt teave üle mitme päeva mõõdetud ja kord päevas mõõdetud väljavoolu kohta põhineb gaasipäeva jooksul mõõdetud voogude jaotamisel;
21) „variant 2”- teabe esitamise mudel, mille kohaselt teave üle mitme päeva mõõdetud väljavoolu kohta esitatakse päev-ette prognoosidena.
II PEATÜKK
TASAKAALUSTAMISSÜSTEEM
Artikkel 4
Üldsätted
1. Võrgu kasutajad vastutavad oma bilansiportfellide tasakaalustamise eest, et minimeerida ülekandesüsteemi haldurite vajadust teha käesolevas määruses sätestatud tasakaalustamistoiminguid.
2. Kooskõlas käesoleva määrusega kehtestatud tasakaalustamiseeskirjad kajastavad süsteemi tegelikke vajadusi, võttes arvesse ülekandesüsteemi haldurite jaoks saada olevaid ressursse, ja annavad võrgu kasutajatele stiimulid oma bilansiportfelle tõhusalt tasakaalustada.
3. Võrgu kasutajatel on võimalus sõlmida õiguslikult siduv leping ülekandesüsteemi halduriga, mis võimaldab neil esitada tehinguteatisi olenemata sellest, kas neil on lepinguline transpordivõimsus.
4. Bilansipiirkonnas, kus tegutseb rohkem kui üks ülekandesüsteemi haldur, kohaldatakse käesolevat määrust kõigile kõnealuse bilansipiirkonna ülekandesüsteemi halduritele. Kui nendes ülekandesüsteemides tasakaalutoimingute rakendamise kohustus antakse üle üksusele, siis kohaldatakse käesolevat määrust kõnealusele üksusele kohaldatavates riiklikes eeskirjades sätestatud ulatuses.
Artikkel 5
Tehinguteatised ja jaotamised
1. Gaasi ülekanne ühe bilansipiirkonna kahe bilansiportfelli vahel toimub ülekandesüsteemi haldurile gaasipäeva kohta müügi- ja ostuteatiste ehk tehinguteatiste esitamise teel.
2. Tehinguteatiste esitamise, tagasivõtmise ja muutmise ajastuse määrab ülekandesüsteemi haldur kindlaks transpordilepingus või muus õiguslikult siduvas kokkuleppes võrgu kasutajatega, võttes arvesse tehinguteatiste töötlemiseks kuluvat aega (kui see on vajalik). Ülekandesüsteemi haldur võimaldab võrgu kasutajatel esitada tehinguteatise selle jõustumisele lähedasel ajal.
3. Ülekandesüsteemi haldur hoiab tehinguteatiste töötlemiseks vajaliku aja minimaalsena. Töötlemisaeg ei ole pikem kui 30 minutit, välja arvatud juhul, kui tehinguteatise jõustumise aeg võimaldab pikendada töötlemisaega kuni kahe tunnini.
4. Tehinguteatistes tuleb esitada vähemalt järgmine teave:
a)
gaasipäev, millal gaas üle kantakse;
b)
asjaomaste bilansiportfellide tunnusandmed;
c)
kas tegemist on müügi- või ostuteatisega;
d)
ülekandesüsteemi halduri nõude kohaselt teatatud kogus kas ühikutes kWh/päev teatatud päevakoguse puhul või kWh/h teatatud tunnikoguse puhul.
5. Kui ülekandesüsteemi haldur saab vastavad müügi- või ostuteatised ning teatatud kogused on võrdsed, jaotab ülekandesüsteemi haldur teatatud koguse asjakohastesse bilansiportfellidesse:
a)
müügiteatise esitanud võrgu kasutaja bilansiportfelli väljavooluna ja
b)
ostuteatise esitanud võrgu kasutaja bilansiportfelli sissevooluna.
6. Kui lõikes 5 viidatud teatatud kogused ei ole võrdsed, siis ülekandesüsteemi haldur kas jaotab väiksema teatatud koguse, mis on sätestatud asjakohases tehinguteatises, või lükkab mõlemad tehinguteatised tagasi. Ülekandesüsteemi haldur määrab kohaldatava eeskirja kindlaks kohaldatavas transpordilepingus või muus õiguslikult siduvas kokkuleppes.
7. Teenuse osutajat ei tohi takistada tegutsemast võrgu kasutaja nimel lõike 5 eesmärgil, kui ülekandesüsteemi haldur on andnud varem heakskiidu.
8. Võrgu kasutaja võib esitada tehinguteatise gaasipäeval, olenemata sellest, kas kõnealune võrgu kasutaja on kõnealusel gaasipäeval märkimise teinud või mitte.
9. Lõikeid 1-8 koos vajalike muudatustega kohaldatakse ülekandesüsteemi halduri kauplemisele kooskõlas artikli 6 lõike 3 punktiga a.
III PEATÜKK
OPERATIIVTASAKAALUSTAMINE
Artikkel 6
Üldsätted
1. Ülekandesüsteemi haldur viib ellu tasakaalustamistoimingud, et
a)
hoida ülekandesüsteemi selle kasutuspiirides;
b)
saavutada kooskõlas ülekandesüsteemi ökonoomse ja tõhusa käitamisega selline võrgus akumuleerunud gaasi päeva lõpu kogus, mis erineb kõnealuse gaasipäeva jaoks eeldatavate sisse- ja väljavoolude alusel prognoositust.
2. Tasakaalustamistoimingute elluviimise ajal võtab ülekandesüsteemi haldur bilansipiirkonna kohta arvesse vähemalt järgmist:
a)
ülekandesüsteemi halduri enda prognoosid gaasinõudluse kohta selle gaasipäeva jooksul ja siseselt, mille jaoks tasakaalustamistoimingut/-toiminguid kaalutakse;
b)
märkimist ja jaotamist käsitlev teave ning mõõdetud gaasivood;
c)
gaasirõhk ülekandesüsteemis/-süsteemides.
3. Ülekandesüsteemi haldur viib ellu tasakaalustamistoimingud järgmiselt:
a)
kauplemisplatvormil lühiajaliste standardtoodete ost ja müük ja/või
b)
tasakaalustamisteenuste kasutamine.
4. Tasakaalustamistoimingute elluviimise ajal võtab ülekandesüsteemi haldur arvesse järgmisi põhimõtteid:
a)
tasakaalustamistoiminguid viiakse ellu mittediskrimineerival viisil;
b)
tasakaalustamistoimingute puhul võetakse arvesse ülekandesüsteemi haldurite mis tahes kohustusi käitada ülekandesüsteemi ökonoomselt ja tõhusalt.
Artikkel 7
Lühiajalised standardtooted
1. Lühiajaliste standardtoodetega kaubeldakse päevasiseselt või päev-ette seitsmel päeval nädalas kooskõlas kohaldatavate kauplemiseplatvormi eeskirjadega, mille määravad kauplemisplatvormi haldur ja ülekandesüsteemi haldur.
2. Esitav tehingupool on tehingus osaleja, kes esitab ostu- või müügipakkumise kauplemisplatvormil kauplemiseks, vastuvõttev tehingupool on selle vastu võtnud tehingus osaleja.
3. Kui kaubeldakse peamise tootega:
a)
üks tehingus osaleja esitab ostuteatise ja teine esitab müügiteatise;
b)
mõlemas tehinguteatises on täpsustatud gaasikogus, mis kantakse müügiteatise esitanud tehingupoolelt üle ostuteatise esitanud tehingupoolele;
c)
kui kasutatakse koguse igatunnist teatamist, siis kohaldatakse teatatud koguse väärtust kõigile gaasipäeva ülejäänud tundidele alates teates määratud algusajast ning kogus loetakse nulliks kõigi kõnealusele ajale eelnevate tundide puhul.
4. Kui kaubeldakse asukohapõhise tootega,
a)
määrab ülekandesüsteemi haldur kasutatavad sisse- ja väljavoolupunktid või nende rühmad;
b)
peavad olema täidetud kõik lõike 3 tingimused;
c)
peab esitav kauplemises osaleja muutma ülekandesüsteemi tarnitavat või ülekandesüsteemist tarbitavat gaasi kogust konkreetse(te)s sisse- või väljavoolupunkti(de)s sellise koguse võrra, mis on võrdne teatatud kogusega, ja esitama ülekandesüsteemi haldurile tõendusmaterjali koguse vastava muutmise kohta.
5. Kui kaubeldakse ajapõhise tootega,
a)
peavad olema täidetud lõike 3 punktide a ja b tingimused;
b)
kohaldatakse gaasipäeva igale tunnile teatatud kogust alates teatises määratud algusajast kuni samas määratud lõppajani ja loetakse võrdseks nulliga kõigi algusajale eelnevate ja lõppajale järgnevate tundide puhul.
6. Kui kaubeldakse ajapõhise asukohapõhise tootega, tuleb täita lõike 4 punktides a ja c ning lõikes 5 sätestatud tingimused.
7. Lühiajaliste standardtoodete kehtestamise korral teevad külgnevate bilansipiirkondade ülekandesüsteemi haldurid koostööd asjakohaste toodete kindlaksmääramiseks. Iga ülekandesüsteemi haldur teatab asjaomastele kauplemisplatvormi halduritele sellise koostöö tulemustest ilma põhjendamatu viivituseta.
Artikkel 8
Tasakaalustamisteenused
1. Ülekandesüsteemi halduril on õigus hankida tasakaalustamisteenuseid nende olukordade jaoks, kus lühiajalised standardtooted ei taga või ei taga tõenäoliselt ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks vajalikku mõjumisvõimet või puudub lühiajaliste standardtoodetega kauplemise likviidsus.
2. Tasakaalustamistoimingute elluviimiseks tasakaalustamisteenuste kasutamise kaudu võtab ülekandesüsteemi haldur kõnealuste tasakaalustamisteenuste hankimisel arvesse vähemalt järgmist:
a)
kuidas hoiavad tasakaalustamisteenused ülekandesüsteemi selle kasutuspiirides;
b)
tasakaalustamisteenuste mõjumise (toime)aeg võrrelduna mis tahes saada olevate lühiajaliste standardtoodete mõjumise (toime)aegadega;
c)
tasakaalustamisteenuste hankimise ja kasutamise prognoositud kulud võrrelduna mis tahes saada olevate lühiajaliste standardtoodete kasutamise prognoositud kuludega;
d)
ala, kust gaas tuleb tarnida;
e)
ülekandesüsteemi halduri nõuded gaasi kvaliteedile;
f)
millises ulatuses võib tasakaalustamisteenuste hankimine ja kasutamine mõjutada gaasi lühiajalise hulgituru likviidsust.
3. Tasakaalustamisteenused hangitakse turupõhiselt läbipaistva ja mittediskrimineeriva avaliku pakkumismenetluse teel kooskõlas kehtivate siseriiklike eeskirjadega, mis seisneb eelkõige järgmises:
a)
enne mis tahes tasakaalustamisteenusega seotud lepinguliste kohustuste võtmist peab ülekandesüsteemi haldur avaldama piiravate tingimusteta pakkumiskutse, kus on pakkujate jaoks märgitud eesmärk, kohaldamisala ja asjakohased juhised, et võimaldada neil pakkumismenetluses osaleda;
b)
tulemused avaldatakse, piiramata tundlike äriandmete kaitset ning individuaalsed tulemused avaldatakse igale pakkujale.
4. Erandjuhtudel võib riigi reguleeriv asutus kinnitada läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse, mis ei ole avalik pakkumismenetlus.
5. Kui riigi reguleeriva asutuse otsusega ei ole võimaldatud tasakaalustamisteenuse pikemat kestust, siis ei ületa tasakaalustamisteenuse kestus ühte aastat ning alguskuupäev jääb 12 kuu piiresse lepinguosaliste poolt asjakohase siduva kohustuse võtmisest.
6. Ülekandesüsteemi haldur vaatab oma tasakaalustamisteenuste kasutamise üle igal aastal, et hinnata, kas saada olevad lühiajalised standardtooted oleksid paremad ülekandesüsteemi halduri tegevusnõuete täitmiseks ja kas järgmiseks aastaks oleks võimalik tasakaalustamisteenuste kasutamist vähendada.
7. Ülekandesüsteemi haldur avaldab igal aastal teabe hangitud tasakaalustamisteenuste ja nendega seoses tekkinud kulude kohta.
Artikkel 9
Tasakaalutoimingute eelisjärjekord
1. Artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete alusel käitub ülekandesüsteemi haldur asjakohaste tasakaalustamistoimingute üle otsuse langetamisel järgmiselt:
a)
seab vajaduse korral ja asjakohases ulatuses prioriteediks üldtoodete kasutamise mis tahes muude saada olevate lühiajaliste standardtoodetega võrreldes;
b)
kasutab muid lühiajalisi standardtooteid, kui on täidetud järgmised tingimused:
1)
kasutab asukohapõhiseid tooteid, kui ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks on vaja konkreetsetes sisse- ja/või väljavoolupunktides gaasivoogu muuta ja/või alustada gaasipäeval konkreetsest ajavahemikust;
2)
kasutab ajapõhiseid tooteid, kui ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks on vajalikud gaasivoo muutused gaasipäeva konkreetsel ajavahemikul. Ülekandesüsteemi haldur kasutab ajapõhist toodet ainult siis, kui see on ökonoomsem ja tõhusam kui peamiste toodete või asukohapõhiste toodete kombinatsiooni ostmine ja müümine;
3)
kasutab ajapõhiseid asukohapõhiseid tooteid, kui ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks on vaja konkreetsetes sisse- ja/või väljavoolupunktides ja gaasipäeva konkreetsel ajavahemikul gaasivoogu muuta. Ülekandesüsteemi haldur kasutab ajapõhist asukohapõhist toodet ainult siis, kui see on ökonoomsem ja tõhusam kui asukohapõhiste toodete kombinatsiooni ostmine ja müümine;
c)
kasutab tasakaalustamisteenuseid ainult juhul, kui lühiajalised standardtooted ei taga või tõenäoliselt ei taga asjaomase ülekandesüsteemi halduri hinnangul ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks vajalikku mõju.
Ülekandesüsteemi haldur võtab arvesse punktides a-c osutatud tasakaalutoimingute eelisjärjekorra moodustavate elementide kulutõhusust.
2. Lühiajaliste standardtoodetega kaubeldes seab ülekandesüsteemi haldur prioriteediks eelistada vajalikus ulatuses päevasiseste toodete kasutamist päev-ette toodete kasutamisele, kui see on asjakohane.
3. Ülekandesüsteemi haldur võib küsida oma riigi reguleerivalt asutuselt heakskiitu kauplemisele külgnevas bilansipiirkonnas ning sealt ja sinna gaasi transportimisele alternatiivina peamiste toodete ja/või asukohapõhiste toodetega kauplemisele oma bilansipiirkondades. Heakskiitva otsuse langetamisel võib riigi reguleeriv asutus kaaluda alternatiivseid lahendusi koduturu toimimise parandamiseks. Ülekandesüsteemi haldur ja riigi reguleeriv asutus kaaluvad kohaldatavaid tingimusi igal aastal. Kõnealuse tasakaalustamistoimingu kasutamine ei piira võrgu kasutajate juurdepääsu võimsusele asjaomases ühendumispunktis ega selle võimsuse kasutamist.
4. Ülekandesüsteemi haldur avaldab igal aastal teabe selliste tasakaalustamistoimingute kulude, sageduse ja koguse kohta, mis on ellu viidud kooskõlas iga lõikes 1 sätestatud nõudega ja lõikega 3.
Artikkel 10
Kauplemisplatvorm
1. Lühiajaliste standardtoodete hankimiseks kaupleb ülekandesüsteemi haldur kauplemisplatvormil, mis vastab kõigile järgmistele kriteeriumidele:
a)
tagab asjakohaste lühiajaliste standardtoodetega kauplemise kaudu kogu gaasipäeva jooksul piisava toe nii võrgu kasutajatele kauplemiseks kui ka ülekandesüsteemi halduritele asjakohaste tasakaalustamistoimingute elluviimiseks;
b)
tagab läbipaistva ja mittediskrimineeriva juurdepääsu;
c)
tagab teenused võrdse kohtlemise alusel;
d)
tagab anonüümse kauplemise vähemalt kuni tehingu lõpetamiseni;
e)
esitab üksikasjaliku ülevaate menetluses olevatest ostu- ja müügipakkumistest kõigile kauplemises osalejatele;
f)
tagab, et ülekandesüsteemi haldurile teatatakse nõuetekohaselt igast tehingust.
2. Ülekandesüsteemi haldur püüab tagada, et lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud vähemalt ühel kauplemisplatvormil. Kui ülekandesüsteemi halduril ei ole olnud võimalik tagada, et need kriteeriumid on täidetud vähemalt ühel kauplemisplatvormil, võtab ta vajalikud meetmed, et luua tasakaalustamisplatvorm või ühine tasakaalustamisplatvorm, nagu on sätestatud artiklis 47.
3. Pärast iga kauplemise lõpuleviimist teeb kauplemisplatvormi haldur kauplemises osalejatele kättesaadavaks piisavad andmed kauplemise kinnitamiseks.
4. Kauplemises osaleja vastutab ülekandesüsteemi haldurile tehinguteatise esitamise eest vastavalt artiklile 5, välja arvatud juhul, kui vastutus määratakse kauplemisplatvormi haldurile või kolmandale poolele kooskõlas kohaldatavate kauplemisplatvormi eeskirjadega.
5. Kauplemisplatvormi haldur:
a)
avaldab pärast iga kauplemist viivitamata ostu piirhinna ja müügi piirhinna muutumise või
b)
esitab ülekandesüsteemi haldurile teabe, kui ülekandesüsteemi haldur otsustab ise ostu piirhinna ja müügi piirhinna muutumise avaldada. Ülekandesüsteemi haldur avaldab kõnealuse teabe viivitamata.
Kui samas bilansipiirkonnas on rohkem kui üks kauplemisplatvormi haldur, kohaldatakse punkti b.
6. Kauplemisplatvormi haldur lubab võrgu kasutajatel kaubelda kõnealusel kauplemisplatvormil ainult juhul, kui neil on õigus esitada tehinguteatisi.
7. Ülekandesüsteemi haldur teavitab viivitamata kauplemisplatvormi haldurit sellest, kui võrgu kasutaja kaotab kooskõlas kohaldatavate kehtivate lepinguliste kokkulepetega õiguse tehinguteatist esitada, mille tulemusena peatatakse võrgu kasutaja õigus kauplemisplatvormil kaubelda, piiramata muid õiguskaitsevahendeid, mis võivad sel juhul olla kauplemisplatvormi haldurile kohaldatavate kauplemisplatvormi eeskirjade alusel kättesaadavad.
Artikkel 11
Stiimulid
1. Gaasi lühiajalise hulgituru likviidsuse suurendamiseks võib riigi reguleeriv asutus stimuleerida ülekandesüsteemi haldurit viima tasakaalustamistoiminguid ellu tõhusalt või tegema võimalikult palju tasakaalustamistoiminguid lühiajaliste standardtoodetega kauplemise kaudu.
2. Ülekandesüsteemi haldur võib esitada riigi reguleerivale asutusele kinnitamiseks motiveerimismehhanismi, mis on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud üldiste põhimõtetega.
3. Enne lõikes 2 osutatud ettepaneku esitamist võib ülekandesüsteemi haldur konsulteerida sidusrühmadega ülekandesüsteemi halduri enda algatusel või riigi reguleeriva asutuse nõudel.
4. Motiveerimismehhanismi puhul kehtib järgmine:
a)
see põhineb ülekandesüsteemi halduri tulemuslikkusel, mida mõõdetakse eelnevalt kindlaks määratud tulemuslikkuse eesmärkide põhjal, mis võivad muu hulgas hõlmata kulude eesmärke ning ülempiiriga makseid tehakse ülekandesüsteemi haldurile eesmärkide ületamise eest ja ülekandesüsteemi haldur teeb eesmärkide täitmata jätmise eest ülempiiriga makseid;
b)
see võtab arvesse ülekandesüsteemi haldurile tulemuslikkuse kontrollimiseks kättesaadavaid meetmeid;
c)
sellega tagatakse, et selle kohaldamine kajastab täpselt kaasatud poolte vahelist vastutusvaldkondade jaotust;
d)
seda kohandatakse asjaomase gaasituru, kus seda rakendatakse, arengutasemele;
e)
seda vaatab korrapäraselt üle riigi reguleeriv asutus tihedas koostöös ülekandesüsteemi halduriga, et hinnata, kas ja millises ulatuses on vaja seda muuta.
IV PEATÜKK
MÄRKIMISED
Artikkel 12
Üldsätted
1. Märkimisel ja ümbermärkimisel täpsustatav gaasi kogus esitatakse kas ühikutes kWh/päev igapäevaste märkimiste ja ümbermärkimiste puhul või kWh/h alusel igatunniste märkimiste ja ümbermärkimiste puhul.
2. Ülekandesüsteemi haldur võib kooskõlas oma erivajadus(t)ega nõuda võrgu kasutajatelt lisateabe esitamist märkimiste ja ümbermärkimiste kohta lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele, sh täpne, ajakohastatud ja piisavalt üksikasjalik prognoos eeldatavate sisse- ja väljavoolude kohta.
3. Eraldatud võimsusega seotud toodete märkimist ja ümbermärkimist käsitlevaid artikleid 13 kuni 16 kohaldatakse vajalike muudatustega võimsusega seotud ühendtoodete ühekordsetele märkimistele ja ümbermärkimistele. Ülekandesüsteemi haldurid teevad koostööd võimsusega seotud ühendtoodete märkimise ja ümbermärkimise eeskirjade ühendumispunktides rakendamiseks.
4. Artikli 15 lõike 3 ja artikli 17 lõike 1 kohaldamisel ei piirata katkestusest etteteatamise minimaalse aja reegli kohaldamist, millele on viidatud määruse (EL) nr 984/2013 artiklis 22.
Artikkel 13
Teave ühendumispunktides märkimiste ja ümbermärkimiste kohta
Võrgu kasutajate poolt ülekandesüsteemi halduritele esitatud märkimised ja ümbermärkimised seoses ühendumispunktidega sisaldavad vähemalt järgmist teavet:
1.
ühendumispunkti tunnus;
2.
gaasivoo suund;
3.
võrgu kasutaja vastaspoole tunnusandmed või (kui see on kohaldatav) tema bilansiportfelli tunnusandmed;
4.
võrgu kasutaja vastaspoole tunnusandmed või (kui see on kohaldatav) tema bilansiportfelli tunnusandmed;
5.
selle gaasivoo alguse ja lõpu aeg, mille kohta märkimine või ümbermärkimine esitatakse;
6.
gaasipäev D;
7.
gaasikogus, mida kavatsetakse transportida.
Artikkel 14
Ühendumispunktides märkimise menetlus
1. Võrgu kasutajal on õigus esitada ülekandesüsteemi haldurile märkimine gaasipäeva D kohta hiljemalt gaasipäeva D-1 märkimise tähtajaks. Märkimise tähtaeg on 13.00 UTC (talveaja järgi) või 12.00 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1.
2. Ülekandesüsteemi haldur võtab arvesse võrgu kasutajalt talle enne märkimise tähtpäeva laekunud viimase märkimise.
3. Ülekandesüsteemi haldur saadab kinnitatud koguste kohta teate vastavatele võrgu kasutajatele hiljemalt gaasipäeva D-1 kinnitamise tähtajaks. Kinnitamise tähtaeg on 15.00 UTC (talveaja järgi) või 14.00 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1.
4. Ühendumispunktist ükskõik kummal poolel asuvad ülekandesüsteemi haldurid võivad nõustuda eelmärkimise tsükliga, mille puhul
a)
võrgu kasutajatel ei ole kohustust märkimisi esitada;
b)
võrgu kasutajad võivad esitada ülekandesüsteemi halduritele gaasipäeva D märkimised hiljemalt 12.00 UTC (talveaja järgi) või 11.00 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1;
c)
ülekandesüsteemi haldur saadab vastavatele võrgu kasutajatele teate töödeldud koguste kohta hiljemalt 12.30 UTC (talveaja järgi) või 11.30 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1.
5. Kui võrgu kasutaja ei ole enne märkimise tähtpäeva kehtivat märkimist saatnud, siis kohaldab asjakohane ülekandesüsteemi haldur märkimise vaikimisi reeglit, mis on kõnealuste ülekandesüsteemi haldurite vahel kokku lepitud. Ühendumispunktis kehtiv märkimise vaikimisi reegel tehakse ülekandesüsteemi halduri võrgu kasutajatele kättesaadavaks.
Artikkel 15
Ühendumispunktides ümbermärkimise menetlus
1. Võrgu kasutaja võib esitada ümbermärkimise ümbermärkimisperioodi jooksul, mis algab kohe pärast (märkimise) kinnitamise tähtpäeva ja lõpeb mitte varem kui kolm tundi enne gaasipäeva D lõppu. Ülekandesüsteemi haldur alustab ümbermärkimise tsüklit iga tunni alguses ümbermärkimiseperioodi jooksul.
2. Ülekandesüsteemi haldur võtab ümbermärkimise tsüklis arvesse võrgu kasutajalt ülekandesüsteemi haldurile enne ümbermärkimise tsükli algust laekunud viimase ümbermärkimise.
3. Ülekandesüsteemi haldur saadab asjakohastele võrgu kasutajale teate kinnitatud koguste kohta kahe tunni jooksul iga ümbermärkimise tsükli algusest. Ümbermärkimisest tulenev muutus tegelikus gaasivoos algab kaks tundi ümbermärkimise tsükli algusest, välja arvatud juhul, kui
a)
võrgu kasutaja taotleb hilisema aja määramist või
b)
ülekandesüsteemi haldur lubab varasema aja kasutamist.
4. Eeldatakse, et gaasivoo mis tahes muutused toimuvad iga tunni alguses.
Artikkel 16
Ühendumispunktide erisätted
1. Kui ühendumispunktis kehtivad samal ajal igapäevased ja igatunnised märkimised ning ümbermärkimised, võivad ülekandesüsteemi haldurid või riigi reguleerivad asutused (vastavalt olukorrale) konsulteerida sidusrühmadega, et määrata kindlaks, kas kõnealuse ühendumispunkti mõlemal poolel tuleks esitada ühtlustatud märkimised ja ümbermärkimised. Kõnealuse konsulteerimise käigus võetakse arvesse vähemalt järgmist:
a)
rahaline mõju ülekandesüsteemi halduritele ja võrgu kasutajatele;
b)
mõju piiriülesele kaubandusele;
c)
mõju igapäevasele tasakaalustamiskorrale ühendumispunkti(de)s.
2. Pärast kõnealust konsulteerimist kiidavad riigi reguleerivad asutused kavandatud muudatused (kui neid on) heaks. Kui kavandatud muudatused on heaks kiidetud, muudavad ülekandesüsteemi haldurid vastavaid kehtivaid kokkuleppeid ja transpordilepinguid või muid ülekandesüsteemide ühendumispunkte käsitlevaid õiguslikult siduvaid kokkuleppeid ja avaldavad kõnealused muudatused.
Artikkel 17
Märkimiste ja ümbermärkimiste tagasilükkamine või nõutud gaasikoguse muutmine ühendumispunktides
1. Ülekandesüsteemi haldur võib lükata tagasi
a)
märkimise või ümbermärkimise hiljemalt kaks tundi pärast märkimise tähtpäeva või ümbermärkimise tsükli algust järgmistel juhtudel:
i)
märkimine või ümbermärkimine ei ole kooskõlas selle sisule esitatavate nõuetega;
ii)
märkimise või ümbermärkimise esitab üksus, kes ei ole võrgu kasutaja;
iii)
igapäevase märkimise või ümbermärkimise heakskiitmine tooks kaasa negatiivse tuletatud märgitud voolukiiruse;
iv)
see ületab võrgu kasutajale jagatud võimsust;
b)
ümbermärkimise hiljemalt kaks tundi pärast ümbermärkimise tsükli algust järgmistel täiendavatel juhtudel:
i)
see ületab võrgu kasutajale allesolevate tundide jaoks jagatud võimsuse kasutusõigust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ümbermärkimine esitatakse katkestatava võimsuse kasutusõiguse taotlemiseks, kui ülekandesüsteemi haldur seda pakub;
ii)
igatunnise ümbermärkimise heakskiitmine tooks kaasa eeldatava gaasivoo muutuse enne ümbermärkimise tsükli lõppu.
2. Ülekandesüsteemi haldur ei lükka võrgu kasutaja märkimist ja ümbermärkimist tagasi ainult sel põhjusel, et kõnealuse võrgu kasutaja kavandatud sissevoolud ei ole võrdsed tema kavandatavate väljavooludega.
3. Kui ümbermärkimine lükatakse tagasi, kasutab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutaja viimast kinnitatud kogust (kui see on olemas).
4. Piiramata katkestatavale võimsusele ja ülekoormusega juhtimise korraga hõlmatud võimsusele kohaldatavaid eritingimusi, võib ülekandesüsteemi haldur põhimõtteliselt muuta märkimise ja ümbermärkimise raames taotletud gaasi kogust ainult lubatavad erandjuhtudel ja hädaolukordades, kui on ilmne oht süsteemi turvalisusele ja stabiilsusele. Ülekandesüsteemi haldur teavitab riigi reguleerivat asutust sellistest võetud meetmetest.
Artikkel 18
Märkimise ja ümbermärkimise menetlus muudes punktides kui ühendumispunktides
1. Riigi reguleeriv asutus teeb pärast ülekandesüsteemi halduriga konsulteerimist kindlaks, millistes muudes punktides kui ühendumispunktides on märkimised ja ümbermärkimised vajalikud, kui seda ei ole juba kindlaks määratud.
2. Kui muudes punktides kui ühendumispunktides on märkimised ja ümbermärkimised vajalikud, kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:
a)
võrgu kasutajatel on õigus esitada ümbermärkimine gaasipäeva kohta;
b)
ülekandesüsteemi haldur kinnitab esitatud märkimised ja ümbermärkimised või lükkab need tagasi, võttes arvesse artiklis 17 viidatud tähtpäevi.
V PEATÜKK
PÄEVA EBABILANSI TASUD
Artikkel 19
Üldsätted
1. Võrgu kasutajatel on kohustus maksta või õigus saada (vastavalt olukorrale) päeva ebabilansi tasusid oma päeva ebabilansi koguse alusel igal gaasipäeval.
2. Päeva ebabilansi tasud märgitakse eraldi ülekandesüsteemi halduri poolt võrgu kasutajatele esitatavatele arvetele.
3. Päeva ebabilansi tasu põhineb kuludel ja selles võetakse arvesse ülekandesüsteemi halduri poolt tasakaalustamistoimingute (kui neid on) raames tehtavaid kulutusi ning artikli 22 lõike 6 kohast väikest lisatasu.
Artikkel 20
Päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodika
1. Ülekandesüsteemi haldur esitab tema bilansipiirkonnas kasutatava päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodika kinnitamiseks riigi reguleerivale pädevale asutusele.
2. Kui see on kinnitatud, siis avaldatakse päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodika asjakohasel veebisaidil. Selle mis tahes ajakohastatud versioon avaldatakse õigeaegselt.
3. Päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodikas määratakse kindlaks järgmine:
a)
artiklis 21 viidatud päeva ebabilansi koguse arvutamine;
b)
artiklis 22 viidatud kohaldatava hinna tuletamine ning
c)
mis tahes muu vajalik parameeter.
Artikkel 21
Päeva ebabilansi koguse arvutamine
1. Ülekandesüsteemi haldur arvutab päeva ebabilansi koguse iga võrgu kasutaja bilansiportfelli kohta igal gaasipäeval järgmise valemi alusel:
päeva ebabilansi kogus = sissevoolud - väljavoolud
2. Päeva ebabilansi koguse arvutust kohandatakse vastavalt, kui
a)
pakutakse mahuvaru muutmise teenust ja/või
b)
järgitakse kokkulepet, mille kohaselt võrgu kasutajad tarnivad gaasi, sh gaasi kui hüve, et hõlmata
i)
gaasi, mida ei ole võrgust väljavooluna registreeritud, nt gaas, mis on läinud kaduma ja mis on seotud mõõtmisvigadega, ja/või
ii)
gaasi, mida ülekandesüsteemi haldur kasutab võrgu juhtimiseks, nt gaaskütus.
3. Kui võrgu kasutaja sissevoolude summa gaasipäeval on võrdne tema väljavoolude summaga kõnealusel gaasipäeval, on võrgu kasutaja kõnealusel gaasipäeval tasakaalus.
4. Kui võrgu kasutaja sissevoolude summa gaasipäeval ei ole võrdne tema väljavoolude summaga kõnealusel gaasipäeval, ei ole võrgu kasutaja kõnealusel gaasipäeval tasakaalus ning kooskõlas artikliga 23 kohaldatakse päeva ebabilansi tasusid.
5. Kooskõlas artikliga 37 esitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgu kasutajale oma esialgse ja lõpliku päeva ebabilansi koguse.
6. Päeva ebabilansi tasu põhineb lõplikul päeva ebabilansi kogusel.
Artikkel 22
Kohaldatav hind
1. Artiklis 23 sätestatud päeva ebabilansi tasu arvutuses kohaldatav hind määratakse järgmiselt:
a)
müügi piirhind, kui päeva ebabilansi kogus on positiivne (st võrgu kasutaja sissevoolud gaasipäeval ületavad tema väljavoole kõnealusel gaasipäeval) või
b)
ostu piirhind, kui päeva ebabilansi kogus on negatiivne (st võrgu kasutaja väljavoolud gaasipäeval ületavad tema sissevoole kõnealusel gaasipäeval).
2. Müügi piirhind ja ostu piirhind arvutatakse iga gaasipäeva puhul järgmise põhjal:
a)
müügi piirhind on vähim järgmistest:
i)
mis tahes sellise peamiste toodete müügitehingute madalaim hind, milles ülekandesüsteemi haldur gaasipäeva vältel osaleb, või
ii)
gaasi kaalutud keskmine hind gaasipäeval, millest on lahutatud väike lisatasu;
b)
ostu piirhind on suurim järgmistest:
i)
mis tahes sellise peamiste toodete ostutehingute kõrgeim hind, milles ülekandesüsteemi haldur gaasipäeva vältel osaleb, või
ii)
gaasi kaalutud keskmine hind gaasipäeval, millele on lisatud väike lisatasu.
3. Müügi piirhinna, ostu piirhinna ja kaalutud keskmise hinna määramiseks tehakse ülekandesüsteemi halduri poolt varem kindlaksmääratud ja riigi reguleeriva asutuse kinnitatud kauplemisplatvormidel asjakohased tehingud. Kaalutud keskmine hind on energiakoguse alusel kaalutud keskmine hind peamiste toodetega kauplemisel, mis toimub gaasipäeva vältel kauplemisplatvormi virtuaalses kauplemispunktis.
4. Lõike 2 punktide a ja b korral määratakse vaikimisi reegel, mille kohaselt ei ole lubatud müügi piirhinna ja/või ostu piirhinna tuletamine.
5. Riigi reguleeriva asutuse heakskiidu saamiseks võidakse ülekandesüsteemi halduri ettepaneku korral võtta müügi piirhinna, ostu piirhinna ja kaalutud keskmise hinna määramiseks arvesse asukohapõhiste toodete hinda, võttes asjakohaselt arvesse ülekandesüsteemi halduri poolt asukohapõhiste toodete kasutamise ulatust.
6. Väike lisatasu
a)
annab võrgu kasutajatele stiimuli oma sisse- ja väljavoolud tasakaalustada;
b)
on koostatud ja seda kohaldatakse mittediskrimineerivalt, et
i)
mitte takistada turule sisenemist;
ii)
mitte takistada konkurentsivõimeliste turgude arengut;
c)
mitte avaldada kahjulikku mõju piiriülesele kaubandusele;
d)
mitte põhjustada võrgu kasutajatele päeva ebabilansi tasudega seotud liigset rahalist koormust.
7. Väikse lisatasu suurus võib olla ostu piirhinna ja müügi piirhinna kindlaksmääramisel erinev. Väikse lisatasu suurus ei ületa 10 % kaalutud keskmisest hinnast, välja arvatud juhul, kui asjakohane ülekandesüsteemi haldur saab riigi reguleerivale asutusele vastupidist tõendada ja saab asjakohase kinnituse kooskõlas artikliga 20.
Artikkel 23
Päeva ebabilansi tasu
1. Päeva ebabilansi tasude arvutamiseks iga võrgu kasutaja jaoks korrutab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutaja päeva ebabilansi koguse artikli 22 alusel määratud kohaldatava hinnaga.
2. Päeva ebabilansi tasusid kohaldatakse järgmiselt:
a)
kui võrgu kasutaja päeva ebabilansi kogus gaasipäeval on positiivne, siis eeldatakse, et kõnealune võrgu kasutaja on müünud ülekandesüsteemi haldurile gaasikoguse, mis on võrdne päeva ebabilansi kogusega, ja seega on tal päeva ebabilansi tasu ulatuses nõudeõigus ülekandesüsteemi halduri suhtes ning
b)
kui võrgu kasutaja päeva ebabilansi kogus gaasipäeval on negatiivne, siis eeldatakse, et kõnealune võrgu kasutaja on ostnud ülekandesüsteemi haldurilt gaasikoguse, mis on võrdne päeva ebabilansi kogusega, ja seega on tal päeva ebabilansi tasu ulatuses maksekohustus ülekandesüsteemi halduri ees.
VI PEATÜKK
PÄEVASISESED KOHUSTUSED
Artikkel 24
Üldsätted
1. Ülekandesüsteemi halduril on õigus kohaldada päevasiseseid kohustusi üksnes selleks, et motiveerida võrgu kasutajaid haldama oma päevasisest positsiooni ülekandesüsteemi terviklikkuse tagamiseks ning et minimeerida tasakaalustamistoimingute elluviimise vajadust.
2. Kui ülekandesüsteemi haldur peab esitama võrgu kasutajatele teabe, mis võimaldab neil oma päevasiseste positsioonidega seotud riske juhtida, tuleb seda regulaarselt esitada. Kui see on kohaldatav, esitatakse kõnealust teavet võrgu kasutajale tema ühekordse taotluse alusel.
Artikkel 25
Päevasiseste kohustuste liigid
Päevasiseseid kohustusi on kolme liiki, millest igaüks annab võrgu kasutajale stiimuli käesolevas artiklis sätestatud konkreetse eesmärgi saavutamiseks.
1)
Süsteemiülene päevasisene kohustus
See kohustus kavandatakse eesmärgiga anda võrgu kasutajale stiimul ülekandesüsteemi hoidmiseks selle kasutuspiirides, ja sellega nähakse ette järgmine:
a)
kasutuspiirid, mille piiresse peab ülekandesüsteem jääma;
b)
toimingud, mida võrgu kasutajad võivad ellu viia ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks;
c)
ülekandesüsteemi kasutuspiiride lähedale jõudmise või nende ületamise korral tulemuseks olevad ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingud;
d)
kulude ja/või tulude omistamine võrgu kasutajatele ja/või tagajärjed kõnealuste võrgu kasutajate päevasisesele positsioonile, mille on põhjustanud ülekandesüsteemi halduri ellu viidud tasakaalustamistoimingud;
e)
asjakohane tasu, mis põhineb võrgu kasutaja individuaalsel päevasisesel positsioonil.
2)
Bilansiportfelliga seotud päevasisene kohustus
See kohustus kavandatakse eesmärgiga anda võrgu kasutajale stiimul, et hoida võrgu kasutaja individuaalne positsioon gaasipäeval eelnevalt kindlaks määratud vahemikus, ja sellega nähakse ette järgmine:
a)
iga bilansiportfelli puhul vahemik, millesse bilansiportfell peab jääma;
b)
kuidas eespool nimetatud vahemik määratakse;
c)
tagajärjed, kui võrgu kasutajad ei jää eelnevalt määratud vahemikku, ja vajaduse korral andmed mis tahes asjakohase tasu tuletamise viisi kohta;
d)
asjakohane tasu, mis põhineb võrgu kasutaja individuaalsel päevasisesel positsioonil.
3)
Sisse- ja väljavoolupunktiga seotud päevasisene kohustus
See kohustus kavandatakse eesmärgiga anda võrgu kasutajatele stiimul konkreetsetes sisse- ja väljavoolupunktides gaasivoo või gaasivoo muutumise piiramiseks eritingimustel, ning sellega nähakse ette järgmine:
a)
gaasivoo ja/või gaasivoo muutumise piirmäärad;
b)
sisse- ja/või väljavoolupunkt või sisse- ja/või väljavoolupunktide rühmad, mille suhtes kõnealuseid piirmäärasid kohaldatakse;
c)
tingimused, mille alusel kõnealuseid piirmäärasid kohaldatakse;
d)
tagajärjed kõnealuste piirmäärade mittejärgimise korral.
Kõnealune kohustus lisandub mis tahes muudele lõpptarbijatega sõlmitud kokkulepetele, mis sisaldavad muu hulgas asukohapõhiseid eripiiranguid ja kohustusi gaasi füüsilise voo kohta.
Artikkel 26
Päevasiseste kohustuste nõuded
1. Ülekandesüsteemi haldur võib teha riigi reguleerivale asutusele ettepaneku päevasisese kohustuse või selle muutmise kohta. See võib hõlmata artiklis 25 kirjeldatud eri liikide elemente, tingimusel et ettepanek vastab lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele. Ülekandesüsteemi halduri õigus ettepanekut teha ei piira riigi reguleeriva asutuse õigust teha otsus omal algatusel.
2. Mis tahes päevasisene kohustus peab vastama järgmistele kriteeriumidele:
a)
päevasisene kohustus ja sellega seotud tasu (kui see on olemas) ei tohi põhjustada mis tahes sobimatuid tõkkeid piiriülesele kaubandusele ja uutele võrgu kasutajatele asjakohasele turule sisenemisel;
b)
päevasisest kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui võrgu kasutajatele antakse enne võimaliku päevasisese tasu kohaldamist piisavalt teavet nende sisse- ja/või väljavoolude kohta ning neil on mõistlikud vahendid oma tasakaalupositsiooni muutmiseks;
c)
võrgu kasutajatele nende tasakaalustamiskohustuste korral tekkivad peamised kulud on seotud nende positsiooniga gaasipäeva lõpus;
d)
päevasisesed tasud kajastavad võimalikult suures ulatuses ülekandesüsteemi halduri kulusid seoses mis tahes seonduvate tasakaalustamistoimingute ellu viimisega;
e)
päevasisene kohustus ei põhjusta võrgu kasutajatele rahaliselt nullpositsiooni arveldamist gaasipäeva jooksul;
f)
päevasisese kohustuse kehtestamise kasu, mis on seotud ülekandesüsteemi ökonoomse ja tõhusa käitamisega, kaalub üles selle mis tahes võimaliku (sh virtuaalse kauplemispunkti likviidsusele avalduva) negatiivse mõju.
3. Ülekandesüsteemi haldur võib teha ettepaneku sisse- või väljavoolupunktide eri kategooriatele erinevate päevasiseste kohustuse kehtestamise kohta, et tagada võrgu kasutajate eri kategooriatele paremad stiimulid ja et vältida ristsubsiidiume. Ülekandesüsteemi halduri õigus ettepanekut teha ei piira riigi reguleeriva asutuse õigust teha otsus omal algatusel.
4. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib sidusrühmadega, sh riigi reguleerivate asutustega, mõjutatud jaotussüsteemi halduritega ja külgnevate bilansipiirkondade ülekandesüsteemi halduritega mis tahes nende päevasiseste kohustuste asjus, mille ta kavatseb kehtestada. Konsulteerimine hõlmab metoodikat ja eeldusi, mida kasutatakse lõikes 2 sätestatud kriteeriumide täitmise kindlakstegemiseks.
5. Pärast konsulteerimise protsessi koostab ülekandesüsteemi haldur soovitusdokumendi, mis sisaldab lõplikku ettepanekut ja analüüsi, mis käsitleb järgmist:
a)
päevasisese kohustuse vajalikkus, võttes arvesse ülekandesüsteemi omadusi ja paindlikkust, mis on ülekandesüsteemi haldurile saadaval tänu lühiajaliste standardiseeritud toodete ostule ja müügile või tasakaalustamisteenuste kasutamisele kooskõlas III peatükiga;
b)
teave, mis avaldatakse, et võimaldada võrgu kasutajatel õigel ajal oma päevasiseseid positsioone hallata;
c)
eeldatav rahaline mõju võrgu kasutajatele;
d)
mõju uutele võrgu kasutajatele, kes sisenevad asjakohasele turule, sh neile avalduv mis tahes soovimatu negatiivne mõju;
e)
mõju piiriülesele kaubandusele, sh võimalik mõju tasakaalustamisele külgnevates bilansipiirkondades;
f)
mõju lühiajalisele hulgimüügi gaasiturule, sh selle likviidsusele;
g)
päevasisese kohustuse mittediskrimineeriv laad.
6. Ülekandesüsteemi haldur esitab riigi reguleerivale asutusele soovitusdokumendi, et saada ettepanekule heakskiit kooskõlas artiklis 27 sätestatud menetlusega. Ülekandesüsteemi haldur avaldab ühtlasi kõnealuse soovitusdokumendi kooskõlas mis tahes konfidentsiaalsuskohustustega, mis tal võivad olla, ja saadab selle teabeks Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule.
Artikkel 27
Riigi reguleeriva astutuse otsuste tegemine
1. Riigi reguleeriv asutus teeb põhjendatud otsuse ja avaldab selle kuue kuu vältel tervikliku soovitusdokumendi laekumisest. Tehes otsuse selle päevasisese kohustuse kinnitamise kohta, mille kohta ettepanek on tehtud, hindab riigi reguleeriv asutus, kas kõnealune päevasisene kohustus on kooskõlas artikli 26 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidega.
2. Enne põhjendatud otsuse tegemist konsulteerib riigi reguleeriv asutus külgnevate liikmesriikide reguleerivate asutustega ja võtab nende arvamusi arvesse. Külgneva(te) riigi/riikide reguleeriv(ad) asutus(ed) võib/võivad küsida lõikes 1 viidatud otsuse asjus ameti arvamust kooskõlas määruse (EÜ) nr 713/2009 artikli 7 lõikega 4.
Artikkel 28
Kehtivad päevasisesed kohustused
Kui ülekandesüsteemi halduril on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval päevasisene/-sed kohustus(ed), järgib ülekandesüsteemi haldur kuue kuu jooksul kõnealusest kuupäevast artikli 26 lõigetes 5-7 sätestatud menetlust ning esitab päevasisese kohustuse/päevasisesed kohustused kinnitamiseks riigi reguleerivale asutusele kooskõlas artikliga 27, et jätkata selle/nende kasutamist.
VII PEATÜKK
NEUTRAALSUSKORD
Artikkel 29
Neutraalsuspõhimõtted
1. Ülekandesüsteemi haldur ei saa ega kaota päeva ebabilansi tasude, päevasiseste tasude, tasakaalustamistoimingute tasude ja muude oma tasakaalustamistoimingutega seotud tasude (mida loetakse ülekandesüsteemi halduri poolt käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks ellu viidud kõigiks tegevusteks) tasumise tõttu tulu ega jää kahjumisse.
2. Ülekandesüsteemi haldur kannab edasi võrgu kasutajatele
a)
mis tahes kulud ja tulud, mis on saadud päeva ebabilansi tasudest ja päevasisestest tasudest;
b)
mis tahes kulud ja tulud, mis on saadud artikli 9 alusel ellu viidud tasakaalustamistoimingutest, v.a juhul, kui riigi reguleeriv asutus peab kõnealuseid kulusid ja tulusid kooskõlas kohaldatavate riiklike eeskirjadega ebatõhusalt tekkinuks. Kõnealune kaalutlus põhineb hindamisel
i)
millega tõendatakse, millises ulatuses oleks ülekandesüsteemi haldur saanud mõistlikult leevendada tasakaalustamistoimingu ellu viimisel tekkinud kulusid, ning
ii)
mis tehakse ülekandesüsteemi haldurile tasakaalustamistoimingu ellu viimise otsuse tegemise ajal saada oleva teabe, aja ning saada olevate vahendite alusel;
c)
mis tahes muud kulud ja tulud, mis on saadud ülekandesüsteemi halduri poolt ellu viidud tasakaalustamistoimingutest, v.a juhul, kui riigi reguleeriv asutus peab kõnealuseid kulusid ja tulusid kooskõlas kohaldatavate riiklike eeskirjadega ebatõhusalt tekkinuteks.
3. Kui rakendatakse tasakaalustamistoimingute tõhusa ellu viimise edendamise stiimulit, on summaarne rahaline kahju piiratud ülekandesüsteemi haldurile ebatõhusalt tekkinud kulude ja tuludega.
4. Ülekandesüsteemi haldur avaldab asjakohased andmed lõikes 1 viidatud summaarsete tasude kohta ning summaarse tasakaalustamise hüvitise kohta vähemalt sama sagedusega kui võrgu kasutajatele esitatakse arved vastavate tasude kohta, aga vähemalt korra kuus.
5. Piiramata lõigetes 1 ja 2 sätestatut võidakse ülekandesüsteemi haldurile tasakaalustava rolli täitmisel kohaldada artiklis 11 sätestatud stiimulite mehhanismi.
Artikkel 30
Tasakaalustamise neutraalsuse rahavood
1. Tasakaalustamise hüvitist maksab asjakohane võrgu kasutaja või makstakse asjakohasele võrgu kasutajale.
2. Riigi reguleeriv asutus kehtestab või kinnitab tasakaalustamise hüvitiste arvutamise ja võrgu kasutajate vahel jaotamise metoodika (sh krediidiriski juhtimise eeskirjad) ning avaldab selle.
3. Tasakaalustamise hüvitised on proportsionaalsed selle ulatusega, milles võrgu kasutaja kasutab asjakohast sisse- või väljavoolupunkti või ülekandesüsteemi.
4. Tasakaalustamise hüvitised eristatakse võrgu kasutajale saadetud arvel ning arvega on kaasas piisav alusteave, mis on sätestatud lõikes 2 viidatud metoodikas.
5. Kui kohaldatakse teabe esitamise mudeli varianti 2 ja tasakaalustamise hüvitis võib seega põhineda prognoositud kuludel ja tuludel, sätestatakse ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamise hüvitiste metoodikaga eeskirjad eraldi tasakaalustamise hüvitise arvutamiseks üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude puhul.
6. Kui see on asjakohane, võidakse ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamise hüvitise metoodikas sätestada eeskirjad tasakaalustamise hüvitise komponentide eristamiseks ning vastavate summade edasiseks võrgu kasutajate vahel jaotamiseks, et vähendada ristsubsiidiume.
Artikkel 31
Krediidiriski juhtimise kord
1. Ülekandesüsteemi halduril on õigus võtta vajalikud meetmed ja kehtestada asjakohased lepingulised nõuded (sh finantstagatis) võrgu kasutajatele, et leevendada nende makseviivitusi artiklites 29 ja 30 viidatud tasude mis tahes nõutavate maksete puhul.
2. Lepingulised nõuded põhinevad läbipaistval ja võrdsel kohtlemisel, mis on proportsionaalne eesmärgiga ja määratud kindlaks artikli 30 lõikes 2 viidatud metoodikas.
3. Kui võrgu kasutaja puhul esineb makseviivitus, ei vastuta ülekandesüsteemi haldur mis tahes tekkinud kulude eest, kui lõigetes 1 ja 2 viidatud meetmeid ja nõudeid rakendati kohasel viisil ja kui kõnealune kulu nõutakse sisse kooskõlas artikli 30 lõikes 2 viidatud metoodikaga.
VIII PEATÜKK
TEABE ESITAMINE
Artikkel 32
Ülekandesüsteemi haldurite poolt võrgu kasutajate teavitamise kohustus
Ülekandesüsteemi halduri poolt võrgu kasutajatele esitatavas teabes tuleb märkida
1)
ülekandesüsteemi üldine seisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 3.4 alapunktiga 5;
2)
ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingud, millele on viidatud III peatükis;
3)
võrgu kasutaja sisse- ja väljavoolud gaasipäeval, millele on viidatud artiklites 33-42.
Artikkel 33
Üldsätted
1. Kui ülekandesüsteemi haldur ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktiga 3.1.2 juba teavet esitanud, esitab ta kogu artikli 32 kohase teabe nii et see oleks:
a)
ülekandesüsteemi halduri veebisaidil või teabe elektroonilises vormis esitamise muus süsteemis avaldatav teave;
b)
võrgu kasutajatele tasuta juurdepääsetav;
c)
esitatud kasutajasõbralikul viisil;
d)
selge, kvantifitseeritav ja kergesti juurdepääsetav;
e)
esitatud mittediskrimineerival viisil;
f)
esitatud järjepidevalt kas kWh või kWh/päev ja kWh/h ühikutes;
g)
esitatud ELi liikmesriigi/-riikide ametlikus/ametlikes keel(t)es ja inglise keeles.
2. Kui arvestist ei ole võimalik mõõdetud koguse väärtust lugeda, võidakse kasutada asendusväärtust. Kõnealust asendusväärtust kasutatakse alternatiivse viitena ilma täiendava garantiita ülekandesüsteemi haldurilt.
3. Juurdepääsu andmist teabele ei peeta mis tahes muu konkreetse garantii andmiseks kui kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemine kindlaks määratud vormingus ja kindlaks määratud vahendite nagu veebisaidi või veebiaadressi kaudu ning võrgu kasutajatele kõnealusele teabele tavapärastes kasutustingimustes juurdepääsu andmine. Ülekandesüsteemi haldur ei vastuta ühelgi tingimusel mis tahes täiendava garantii andmise eest eelkõige võrgu kasutajate IT-süsteemi puhul.
4. Riigi reguleeriv asutus määrab ühe teabe esitamise mudeli bilansipiirkonna kohta. Päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolude kohta teabe esitamisel kohaldatakse kõigile mudelitele samu eeskirju.
5. Bilansipiirkondade puhul, kus on kavas kohaldada teabe esitamise mudeli varianti 2 pärast käesoleva määruse jõustumist, viib ülekandesüsteemi haldur või riigi reguleeriv asutus (nagu on kohane) ellu eelneva turu konsulteerimise.
Artikkel 34
Päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolud
1. Bilansipiirkonna päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolude puhul, kui võrgu kasutajale jaotatud kogus on võrdne selle kinnitatud kogusega, ei ole ülekandesüsteemi halduril kohustust esitada muud teavet kui kinnitatud kogus.
2. Bilansipiirkonna päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolude puhul, kui võrgu kasutajale jaotatud kogus ei ole võrdne selle kinnitatud kogusega gaasipäeval D, esitab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutajale selle mõõdetud voolude kohta vähemalt kaks uuendatud väärtust, mis peavad olema vähemalt summad päevas korduvalt mõõdetud sisese- ja väljavoolude kogustest ülekandesüsteemi halduri poolt kahest järgmisest variandist valitud ühe variandi kohaselt:
a)
iga uuendus hõlmab gaasivoogu kõnealuse gaasipäeva D algusest alates või
b)
iga uuendus hõlmab gaasi lisavoogu pärast varasema uuendamise raames teatatut.
3. Esimesed uuendused hõlmavad vähemalt nelja tundi gaasivoogu gaasipäeval D. Need uuendused tagatakse põhjendamatu viivituseta ja nelja tunni jooksul pärast gaasivoogu ja hiljemalt 17:00 UTC (talveaja järgi) või 16:00 UTC (suveaja järgi).
4. Teise uuenduse esitamise aeg määratakse kindlaks, kui riigi reguleeriv asutus on selle heaks kiitnud ja ülekandesüsteemi haldur on selle avaldanud.
5. Ülekandesüsteemi haldur võib nõuda võrgu kasutajatelt selle lõikes 2 loetletud teabe nimetamist, millele võrgu kasutajatel juba on juurdepääs. Laekunud vastuse alusel esitab kõnealune ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutajale lõigetes 2 ja 4 nimetatud teabest selle osa, millele võrgu kasutajal juurdepääsu ei ole.
6. Kui ülekandesüsteemi haldur jaotamise protsessi käigus ei vastuta gaasi koguste jaotamise eest võrgu kasutajate vahel, esitab ta lõike 2 erandina vähemalt teabe summaarsete sisse- ja väljavoolude kohta vähemalt kaks korda gaasipäeva D kohta gaasipäeva D vältel.
Artikkel 35
Kord päevas mõõdetud väljavoolud
1. Kui kohaldatakse teabe esitamise mudeli varianti 1, esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D võrgu kasutajatele kord päevas mõõdetud väljavoolude kohta vähemalt kaks vähemalt summeeritud uuendust nende mõõdetud voolude jaotamise kohta kahest järgmisest variandist ülekandesüsteemi halduri valitud ühe variandi kohaselt:
a)
iga uuendus hõlmab gaasivoogu kõnealuse gaasipäeva D algusest alates või
b)
iga uuendus hõlmab gaasi lisavoogu pärast varasema uuendamise raames teatatut.
2. Iga uuendus esitatakse kahe tunni piires gaasivoogude toimumise viimase tunni lõpust.
Artikkel 36
Üle mitme päeva mõõdetud väljavoolud
1. Kui kohaldatakse teabe esitamise mudeli baasjuhtumit,
a)
esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D-1 hiljemalt 12:00 UTC (talveaja järgi) või 11:00 UTC (suveaja järgi) võrgu kasutajatele nende üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguse prognoosi gaasipäeval D;
b)
esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D võrgu kasutajatele vähemalt kaks uuendatud prognoosi nende üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguste kohta.
2. Esimene uuendus esitatakse hiljemalt 13:00 UTC (talveaja järgi) või 12:00 UTC (suveaja järgi).
3. Teise uuenduse esitamise aeg määratakse kindlaks, kui riigi reguleeriv asutus on selle heaks kiitnud ja ülekandesüsteemi haldur on selle avaldanud. Selles võetakse arvesse järgmist:
a)
juurdepääs lühiajalistele standardiseeritud toodetele kauplemisplatvormil;
b)
võrgu kasutajate üle mitme päeva väljavoolude koguste prognoosi täpsus võrrelduna selle esitamise ajaga;
c)
artikli 15 lõikes 1 sätestatud ümbermärkimise ajavahemiku lõpu aeg;
d)
võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguste prognoosi esimese uuenduse aeg.
4. Kui kohaldatakse varianti 1, esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D võrgu kasutajatele üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kohta vähemalt kaks vähemalt summaarset uuendust nende mõõdetud voolude jaotamise kohta, nagu on osutatud artiklis 35.
5. Kui gaasipäeval D-1 kohaldatakse teabe esitamise mudeli varianti 2, esitab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutajatele prognoosi nende üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kohta gaasipäeval D, nagu on osutatud lõike 1 punktis a.
Artikkel 37
Sisse- ja väljavoolud pärast gaasipäeva
1. Ülekandesüsteemi haldur esitab hiljemalt gaasipäev D+1 lõpuks igale võrgu kasutajale esialgse jaotamise selle (tema) sisse- ja väljavoolude kohta päeval D ning esialgse päeva ebabilansi koguse.
a)
Teabe esitamise mudeli baasjuhtumi ja variandi 1 puhul jaotatakse kogu gaas, mis on jaotusvõrku tarnitud;
b)
teabe esitamise mudeli variandi 2 puhul on esialgses jaotamises esitatud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolud võrdsed võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavooludega, mis esitati päev ette;
c)
teabe esitamise mudeli variandi 1 puhul loetakse esialgne koguste jaotus ja esialgne päeva ebabilansi kogus lõplikuks koguste jaotuseks ja lõplikuks ebabilansi koguseks.
2. Artiklites 47 kuni 51 viidatud üleminekumeetme kohaldamisel, kui tehniliselt või tegevuslikult ei oleks otstarbekas lõike 1 nõudeid järgida, võidakse esitada esialgne koguste jaotus ja esialgne päeva ebabilansi kogus kolme gaasipäeva vältel pärast gaasipäeva D.
3. Ülekandesüsteemi haldur esitab igale võrgu kasutajale lõpliku sisse- ja väljavoolude jaotuse ning lõpliku päeva ebabilansi koguse kohaldatavates riiklikes eeskirjades kindlaks määratud ajavahemiku vältel.
Artikkel 38
Kulude ja tulude analüüs
1. Kahe aasta piires alates käesoleva määruse jõustumisest hindab ülekandesüsteemi haldur järgmisi kulusid ja tulusid:
a)
võrgu kasutajatele teabe esitamise sageduse suurendamine;
b)
seonduvate teabe esitamise ajakavade lühendamine;
c)
esitatud teabe täpsuse parandamine.
Kulude ja tulude analüüsis täpsustatakse kulude ja tulude jaotus asjakohaste mõjutatud osapoolte kategooriate lõikes.
2. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib kõnealuse hindamise asjus sidusrühmadega koostöös jaotussüsteemi halduritega, kui nad on mõjutatud.
3. Konsulteerimise tulemuste alusel langetab riigi reguleeriv asutus otsuse teabe esitamise mis tahes asjakohaste muudatuste kohta.
Artikkel 39
Jaotussüsteemi halduri(te) ja prognoosiva(te) pool(t)e teavitamiskohustus ülekandesüsteemi halduri ees
1. Iga bilansipiirkonnaga seotud jaotussüsteemi haldur ja iga prognoosiv pool tagab asjakohases bilansipiirkonnas tegutsevale ülekandesüsteemi haldurile teabe, mis on vajalik käesoleva määruse alusel võrgu kasutajale teabe esitamiseks. See hõlmab jaotussüsteemi sisse- ja väljavoole olenemata sellest, kas süsteem on bilansipiirkonna osa või mitte.
2. Teave, selle vorming ja selle esitamise menetlus määratakse kindlaks koostöös ülekandesüsteemi halduri, jaotussüsteemi halduri ja prognoosiva poole vahel, nagu on asjakohane, et tagada ülekandesüsteemi halduri poolt võrgu kasutajatele teabe kohane esitamine käesoleva peatüki ja eelkõige artikli 33 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel.
3. Kõnealune teave esitatakse ülekandesüsteemi haldurile samas vormingus, kui on sätestatud kohaldatavates riiklikes eeskirjades ja see on kooskõlas vorminguga, mida ülekandesüsteemi haldur kasutab võrgu kasutajatele teabe esitamiseks.
4. Riigi reguleeriv asutus võib nõuda, et ülekandesüsteemi haldur, jaotussüsteemi haldur ja prognoosiv pool esitaksid ettepaneku artikli 11 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele vastava võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognooside täpsuse motiveerimismehhanismi kohta.
5. Riigi reguleeriv asutus määrab bilansipiirkonnas prognoosiva poole pärast asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite ja jaotussüsteemi halduritega konsulteerimist. Prognoosiv pool vastutab võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosimise ja vajaduse korral nende edasise jaotamise eest. Tegemist võib olla ülekandesüsteemi halduri, jaotussüsteemi halduri või kolmanda osapoolega.
Artikkel 40
Jaotussüsteemi halduri(te) teavitamiskohustused ülekandesüsteemi halduri ees
Jaotussüsteemi haldur esitab ülekandesüsteemi haldurile teabe päevas korduvalt ja kord päevas mõõdetud sisse- ja väljavoolude kohta jaotussüsteemis, mis on kooskõlas artikli 34 lõigetes 2 kuni 6, artiklites 35 ja 37 sätestatud teabenõuetega. Kõnealune teave esitatakse ülekandesüsteemi haldurile sellise aja jooksul, mis on ülekandesüsteemi haldurile piisav võrgu kasutajatele teabe esitamiseks.
Artikkel 41
Jaotussüsteemi halduri(te) teavitamiskohustused prognoosiva poole ees
1. Jaotussüsteemi haldurid vastutavad prognoosivale poolele piisava ja uuendatud teabe esitamise eest, et võimaldada võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosimise metoodika rakendamist, nagu on sätestatud artikli 42 lõikes 2. Kõnealune teave esitatakse õigel ajal kooskõlas prognoosiva poole kindlaks määratud ajakavadega, et olla tema vajadustega kooskõlas.
2. Lõiget 1 koos vajalike muudatustega kohaldatakse ka variandile 1.
Artikkel 42
Prognoosiva poole teavitamiskohustused ülekandesüsteemi halduri ees
1. Prognoosiv pool esitab ülekandesüsteemi haldurile prognoosi võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kohta ja edasiste jaotamiste kohta kooskõlas artiklites 36 ja 37 sätestatud teabenõuetega. Kõnealune teave esitatakse ülekandesüsteemi haldurile aja jooksul, mis on piisav ülekandesüsteemi halduri jaoks võrgu kasutajatele teabe esitamiseks ning võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude päev-ette ja päevapäevasises(t)e prognoosi(de) jaoks hiljemalt tund aega enne artikli 36 lõike 1 punktides a ja b osutatud tähtpäevi, kui ülekandesüsteemi haldur ja prognoosiv pool ei lepi kokku hilisemas ajas, mis on ülekandesüsteemi halduri jaoks piisav võrgu kasutajatele kõnealuse teabe esitamiseks.
2. Võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosimise metoodika põhineb statistilise nõudluse mudelil ning iga üle mitme päeva mõõdetud väljavool on määratud koormusprofiiliga, mis koosneb gaasinõudluse muutumise valemist selliste muutujate nagu temperatuur, nädalapäev, kliendi tüüp ja riiklikud pühad alusel. Metoodika asjus konsulteeritakse enne selle vastuvõtmist.
3. Prognoosiv pool avaldab võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosi täpsuse aruande vähemalt korra iga kahe aasta tagant.
4. Kui see on asjakohane, esitavad ülekandesüsteemi haldurid asjakohased andmed gaasivoogude kohta aja jooksul, mis on prognoosiva poole jaoks piisav käesoleva artikli alusel oma kohustuste täitmiseks.
5. Lõikeid 2-4 koos vajalike muudatustega kohaldatakse variandile 1.
IX PEATÜKK
MAHUVARU MUUTMISE TEENUS
Artikkel 43
Üldsätted
1. Ülekandesüsteemi haldur võib pakkuda võrgu kasutajatele mahuvaru muutmise teenust, kui riigi reguleeriv asutus on asjakohased tingimused heaks kiitnud.
2. Mahuvaru muutmise teenusele kohaldatavad tingimused on kooskõlas võrgu kasutaja vastutusega tasakaalustada oma sisse- ja väljavoolud gaasipäeva vältel.
3. Mahuvaru muutmise teenus on piiratud osaga ülekandesüsteemi täitmiseks kasutatud gaasi (piirkogust ületavast) kogusest, mida ülekandesüsteem asjakohasel gaasipäeval sisaldab ja mida ei peeta asjakohase ülekandesüsteemi halduri hinnangu alusel vajalikuks ülekandefunktsiooni täitmiseks.
4. Kõnealuste võrgu kasutajate poolt kõnealuse teenuse alusel ülekandesüsteemi sisestatud ja sealt välja võetud gaas võetakse arvesse nende päeva ebabilansi koguse arvutamisel.
5. VII peatükis sätestatud neutraalsuse mehhanismi ei kohaldata mahuvaru muutmise teenusele, v.a juhul, kui riigi reguleeriv asutus ei ole vastupidist otsustanud.
6. Võrgu kasutajad teavitavad asjaomast ülekandesüsteemi haldurit mahuvaru muutmise teenuse kasutamisest, esitades märkimised ja ümbermärkimised.
7. Ülekandesüsteemi haldur ei pruugi nõuda võrgu kasutajatelt lõike 6 kohast märkimiste ja ümbermärkimiste esitamist, kui neist teatamata jätmine ei piira lühiajalise hulgimüügi gaasituru arengut ning ülekandesüsteemi halduril on piisav teave järgmisel gaasipäeval mahuvaru muutmise teenuse kasutamise täpse jaotuse esitamiseks.
Artikkel 44
Mahuvaru muutmise teenuse osutamise tingimused
1. Mahuvaru muutmise teenust on võimalik osutada ainult juhul, kui kõik järgmised kriteeriumid on täidetud:
a)
ülekandesüsteemi haldur ei pea mahuvaru muutmise teenuse osutamiseks sõlmima lepinguid ühegi muu taristu tagajaga (nt hoidlahalduri või maagaasi veeldusjaamade halduriga);
b)
ülekandesüsteemi haldurile mahuvaru muutmise teenuse osutamisest tekkinud tulud on vähemalt võrdsed kõnealuse teenuse osutamisel tekkinud või tekkivate kuludega;
c)
mahuvaru muutmise teenust pakutakse läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel ning seda on võimalik pakkuda konkurentsivõimeliste mehhanismide abil;
d)
ülekandesüsteemi haldur ei nõua otseselt ega kaudselt võrgu kasutajalt mis tahes kulusid, mis on tekkinud mahuvaru muutmise teenuse osutamise tõttu, kui kõnealune võrgu kasutaja ei sõlmi asjakohast lepingut;
e)
mahuvaru muutmise teenus ei oma kahjulikku mõju piiriülesele kaubandusele.
2. Ülekandesüsteemi haldur seab mahuvaru muutmise teenuse osutamise ees prioriteediks päevasiseste kohustuste vähendamise.
X PEATÜKK
ÜLEMINEKUMEETMED
Artikkel 45
Üleminekumeetmed: üldsätted
1. Lühiajalise hulgimüügi gaasituru piisava likviidsuse puudumise korral rakendavad ülekandesüsteemi haldurid artiklites 47 kuni 50 viidatud kohaseid üleminekumeetmeid. Ülekandesüsteemi halduri poolt üleminekumeetmete puhul rakendatavad tasakaalustamistoimingud edendavad võimaluste piires lühiajalise hulgimüügi gaasi turu likviidsust.
2. Üleminekumeetmete rakendamise puhul ei piirata mis tahes muu(de) üleminekumeetme(te) alternatiivina või täiendavat rakendamist, kui kõnealuste meetmete eesmärk on edendada lühiajalisel hulgimüügi gaasiturul konkurentsi ja selle likviidsust ning need on kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud üldiste põhimõtetega.
3. Iga ülekandesüsteemi haldur töötab välja ja rakendab lõigetes 1 ja 2 osutatud üleminekumeetmed vastavalt artikli 46 lõikes 1 osutatud aruandele, mille riigi reguleeriv asutus kiidab heaks vastavalt artiklis 46 sätestatud korrale.
4. Aruandes nähakse ette üleminekumeetmete lõpetamine hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
Artikkel 46
Üleminekumeetmed: aastaaruanne
1. Kui ülekandesüsteemi haldur näeb ette üleminekumeetmete rakendamise või nende rakendamise jätkamise, koostab ta aruande, kus sätestatakse
a)
kirjeldus lühiajalise hulgimüügi gaasituru arengu seisundist ja likviidsusest aruande koostamise ajal; kirjeldus hõlmab muu hulgas järgmist (kui see teave on ülekandesüsteemi haldurile kättesaadav):
i)
virtuaalses kauplemispunktis ellu viidud tehingute arv ja tehingute üldarv;
ii)
ostu- ja müügipakkumiste jaotus ning ostu- ja müügipakkumiste mahud;
iii)
nende osalejate arv, kellel on juurdepääs lühiajalisele hulgimüügi gaasiturule;
iv)
nende osalejate arv, kes on lühiajalisel hulgimüügi gaasiturul kindla ajavahemiku vältel tegutsenud;
b)
kohaldatavad üleminekumeetmed;
c)
üleminekumeetmete rakendamise põhjused:
i)
selgitus, miks need on punktis b viidatud lühiajalise hulgimüügi gaasituru arenguastme tõttu vajalikud;
ii)
selle hindamine, kuidas need suurendavad lühiajalise hulgimüügi gaasituru likviidsust.
d)
üleminekumeetme lõpetamiseks võetavad meetmed, sh nende meetmete ellu viimise kriteeriumid ning seotud ajastuse hindamine.
2. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib välja pakutud aruannet sidusrühmadega.
3. Pärast konsulteerimist esitab ülekandesüsteemi haldur riigi reguleerivale asutusele aruande kinnitamiseks. Esimene aruanne esitatakse kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest ja seda ajakohastavad edasised aruanded esitatakse vajaduse korral igal aastal.
4. Riigi reguleeriv asutus teeb põhjendatud otsuse ja avaldab selle kuue kuu vältel tervikliku aruande laekumisest. Sellisest otsusest teatatakse viivitamatult ametile ja komisjonile. Aruande kinnitamise kohta otsuse tegemisel hindab riigi reguleeriv asutus selle mõju tasakaalustamiskordade ühtlustamisele, turgude integreerimise edendamisele ning mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ja gaasituru tõhusa toimimise tagamisele.
5. Kohaldatakse artikli 27 lõikes 2 sätestatud korda.
Artikkel 47
Tasakaalustamisplatvorm
1. Kui lühiajalisel hulgimüügi gaasiturul ei ole piisavalt likviidsust või kui seda eeldatavasti ei ole või kui ajalisi tooteid ja asukohapõhiseid tooteid, mida ülekandesüsteemi haldur vajab, ei saa kõnealusel turul mõistlikult hankida, luuakse ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingute otstarbel tasakaalustamisplatvorm.
2. Ülekandesüsteemi haldurid kaaluvad, kas ühist tasakaalustamisplatvormi saab rakendada külgnevatele bilansipiirkondadele ülekandesüsteemi haldurite vahelise koostöö raames või kui ühenduste võimsus on piisav ja kõnealuse ühise tasakaalustamisplatvormi rakendamist peetakse tõhusaks. Kui luuakse ühine tasakaalustamisplatvorm, käitavad seda asjaomased ülekandesüsteemi haldurid.
3. Kui lõikes 1 kirjeldatud olukord ei ole viie aasta jooksul oluliselt muutunud, võib riigi reguleeriv asutus, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 4 kohaldamist ja olles esitanud aruande asjakohase muudatuse, otsustada tasakaalustamisplatvormi käitamist jätkata kõige rohkem veel viie aasta võrra.
Artikkel 48
Tasakaalustamisplatvormi alternatiiv
Kui ülekandesüsteemi haldur saab tõendada, et bilansipiirkondadevahelise ühendumispunkti ebapiisava võimsuse tulemusena ei saa tasakaalustamisplatvorm lühiajalise hulgimüügi gaasituru likviidsust suurendada ja ei saa võimaldada ülekandesüsteemi haldurile tõhusate tasakaalustamistoimingute ellu viimist, võib ta kasutada sellist alternatiivi nagu tasakaalustamisteenused, tingimusel et riigi reguleeriv asutus kiidab selle heaks. Kui kasutatakse sellist alternatiivi, määratakse kindlaks lepinguliste kokkulepete tingimused ning samuti kohaldatavad hinnad ja kestused.
Artikkel 49
Ülemineku ebabilansi tasu
1. Kui artiklis 45 osutatud üleminekumeetmed on vajalikud, võidakse tuletatud hind arvutada kooskõlas aruandega, millele on osutatud artiklis 46 ja mis asendab päevase ebabilansi tasu arvutamise metoodikat.
2. Sel juhul võib hinna tuletamine põhineda jäigal hinnal, turuhinna asendushinnal või tasakaalustamise platvormil kauplemisest tuletatud hinnal.
3. Turuhinna asendushinna puhul tuleb täita artikli 22 lõikes 6 sätestatud tingimused. Kõnealuse asendushinna kavandamisel võetakse arvesse võimalikku turuga manipuleerimise riski.
Artikkel 50
Tolerants
1. Tolerantse võidakse kohaldada ainult juhul, kui võrgu kasutajatel puudub juurdepääs
a)
lühiajalisele hulgimüügi gaasiturule, millel on piisav likviidsus;
b)
gaasile, mis on vajalik gaasinõudluse või -pakkumise lühiajalise kõikumise kompenseerimiseks, või
c)
piisavale teabele nende sisse- ja väljavoolude kohta.
2. Tolerantse kohaldatakse
a)
võrgu kasutajate päeva ebabilansi kogustele;
b)
läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil;
c)
ainult vajalikus ulatuses ja minimaalse nõutava kestusega.
3. Tolerantside kohaldamine võib vähendada võrgu kasutaja finantsriski müügi või ostu piirhinnaga, mis on seotud võrgu kasutaja päeva ebabilansi koguse osaga või tervikuga gaasipäeval.
4. Tolerantsi tase on maksimaalne gaasi kogus, mida iga võrgu kasutaja kaalutud keskmise hinnaga ostab või müüb. Kui jääb üle gaasi kogus, mis on iga võrgu kasutaja tolerantsi taset ületav päeva ebabilansi kogus, müüakse või ostetakse see vastavalt ostu piirhinnaga või müügi piirhinnaga.
5. Tolerantsi taseme kavandamisel
a)
võetakse arvesse ülekandesüsteemi paindlikkust ja võrgu kasutaja vajadusi;
b)
kajastatakse võrgu kasutajale oma sisse- ja väljavoolude tasakaalustamise haldamisel tekkivat riski taset;
c)
ei takistata lühiajalise hulgimüügi gaasituru arengut;
d)
ei põhjustata ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingute kulude põhjendamatult suurt kasvu.
6. Tolerantsi tase arvutatakse iga võrgu kasutaja sisse- ja väljavoolude alusel, v.a kauplemine virtuaalses kauplemispunktis igal gaasipäeval. Alamkategooriad määratakse kindlaks kohaldatavate riiklike eeskirjade alusel.
7. Kohaldatavates riiklikes eeskirjades sätestatud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolule kohaldatav tolerantsi tase põhineb võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude asjakohase prognoosi ja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude jaotamise vahelisel erinevusel.
8. Tolerantsi tase võib hõlmata komponenti, mis arvutatakse võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosi kõrvalekalde kohaldamist arvesse võttes, mis on kogus, mille võrra asjakohane prognoos
a)
ületab jaotusega määratud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kogust, kui päeva ebabilansi kogus on positiivne;
b)
jääb alla jaotusega määratud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguse, kui päeva ebabilansi kogus on negatiivne.
XI PEATÜKK
LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 51
Ülekandesüsteemi halduri avatud tarne vabastamine
1. Kui käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kehtivad pikaajalised avatud tarne lepingud, mis annavad ülekandesüsteemi haldurile õiguse sisestada või välja võtta kindlaks määratud gaasi koguseid, siis peab ülekandesüsteemi haldur tegutsema selle nimel, et kõnealuseid koguseid vähendada.
2. Kehtiva pikaajalise lepingu alusel saada oleva sisse- või väljavoolu avatud tarne kasutuseta koguse kindlaks määramise ajal võtab ülekandesüsteemi haldur arvesse lühiajaliste standardiseeritud toodete kasutamist.
3. Kasutuseta olev avatud tarne maht võidakse vabastada kas
a)
kooskõlas kehtiva lepingu tingimustega, kui see sisaldab sätteid, mis võimaldavad vähendada seda gaasi kogust, mille kohta kohustused on võetud, ja/või kehtiv leping lõpetada või
b)
kõnealuste lepinguliste õiguste puudumise korral järgmiselt:
i)
leping jääb kuni selle lõpetamiseni kohaldatavate tingimuste alusel kehtima;
ii)
lepinguosalised kaaluvad täiendavaid korraldusi, et vabastada tagasi turule mis tahes kasutuseta gaas, mida ei ole tasakaalustamise otstarbel vaja, et võimaldada muudele võrgu kasutajatele suuremat kauplemisruumi.
4. Kui jõustunud lepingus on sätestatud avatud tarne vähendamine nende koguste võrra, mis on kooskõlas kasutuseta pakkumisega, vähendab ülekandesüsteemi haldur kõnealust avatud tarnet niipea, kuis see on käesoleva määruse jõustumisest alates mõistlikult võimalik või niipea, kui kõnealuse kasutuseta pakkumise olemasolu on võimalik kindlaks määrata.
5. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib sidusrühmadega kehtiva pikaajalise lepingu alusel mis tahes kasutuseta avatud tarne vabastamise üleminekumeetmetena rakendatavate konkreetsete ettepanekute asjus.
6. Ülekandesüsteemi haldur avaldab teabe oma tasakaalustamistoimingute kohta, mis on ellu viidud kehtiva pikaajalise lepingu alusel.
7. Riigi reguleeriv asutus võib määrata sihtmärgid osakaalule, mille võrra pikaajalisi lepinguid tuleks lühiajalise hulgimüügi gaasituru likviidsuse suurendamiseks vähendada.
Artikkel 52
Üleminekusätted
1. Riigi reguleeriv asutus võib lubada ülekandesüsteemi halduril tema põhjendatud taotluse alusel täita käesoleva määruse sätted 24 kuu jooksul alates 1. oktoobrist 2014, kui kõnealune ülekandesüsteemi haldur ei rakenda X peatükis viidatud üleminekumeetmeid. Juhul kui riigi reguleeriv asutus kasutab seda võimalust, ei kohaldata käesolevat määrust kõnealuse ülekandesüsteemi halduri bilansipiirkonnas vastavalt riigi reguleeriva asutuse otsuses tehtud pikenduse ulatusele ja kestusele.
2. Riigi reguleeriv asutus teeb põhjendatud otsuse ja avaldab selle kooskõlas lõikega 1 kolme kuu vältel taotluse laekumisest. Sellisest otsusest teatatakse viivitamatult ametile ja komisjonile.
Artikkel 53
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Piiramata artiklit 28, artikli 33 lõiget 5, artikli 38 lõiget 1, artikli 45 lõiget 4, artikli 46 lõiget 3 ning artikleid 51 ja 52, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. oktoobrist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. märts 2014