PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 78/2013,
17. jaanuar 2013,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
31. juulil 2012 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 699/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati 1. novembril 2011 avaldatud algatamisteatega (3) ning selle aluseks oli kaebus, mille esitas 20. septembril 2011 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu teatavate raud- või terastoruliitmike kogutoodangust.
(3)
Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja analüüsimist.
3. Väljavõtteline uuring
(6)
Kuna liidu tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole laekunud märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 5-11 esitatud esialgsed järeldused.
4. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed
(7)
Korratakse, et lõplikud dumpinguvastased tollimaksud on jõus teatavate raud- või terastoruliitmike suhtes, mis on pärit Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist, ning kõrvalehoidmise tuvastamise tõttu ka raud- või terastoruliitmike suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist, kuid lähetatud Indoneesiast, Sri Lankalt, Filipiinidelt või Taiwanilt (teatavate eranditega) (4). Kui osutatakse eelmises lauses nimetatud riikidele, kasutatakse edaspidi väljendit „riigid, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed”.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 17, on vaatlusaluseks tooteks praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla kuuluvad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(9)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 17-20 esitatud esialgsed järeldused.
C. DUMPING
1. Venemaa
1.1. Normaalväärtus
(10)
Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel oleks tulnud kasutada ainult Venemaa äriühingutelt saadud andmeid ja et ei ole õige kasutada Türgi äriühingutelt saadud andmeid. Tuleks meenutada, et kuna mitte ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, tehti Venemaa puhul normaalväärtus algmääruse artikli 18 lõigete 1 ja 5 kohaselt kindlaks olemasolevate andmete põhjal, s.t teabe põhjal, mis saadi Türgi eksportivatelt tootjatelt, kes kasutavad vaatlusaluse toote tootmisel sisendina Venemaa õmblusteta terastorusid. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(11)
Kuna muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22-25 esitatud esialgsed järeldused.
1.2. Ekspordihind
(12)
Kuna ühtki märkust ekspordihinna kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 26 ja 27 esitatud esialgsed järeldused.
1.3. Võrdlus
(13)
Kuna ühtki märkust ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29 esitatud esialgsed järeldused.
1.4. Dumpingumarginaal
(14)
Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et ajutine dumpinguvastane tollimaks 23,8 % ei ole õigustatud, arvestades asjaolu, et äriühing ekspordib liitu üksnes terasest torupõlviseid ja neidki ainult väga väikestes kogustes. Ent teraspõlvised on osa käesoleva uurimisega hõlmatud tootest ja mitte ükski huvitatud isik ei ole seda vaidlustanud. Peale selle kehtib algmääruse artikli 5 lõikes 7 ja artikli 9 lõikes 3 osutatud kriteerium, mille kohaselt liitu suunatud importi võib pidada tühiseks, üksnes kogu riigi kohta, mitte aga üksiku ettevõtte kohta. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(15)
Üks teine Venemaa eksportiv tootja märkis, et ta ei ole müünud dumpinguhinnaga ja et seda kajastab asjaolu, et paljudel juhtudel on ta põlviste ja käänikute tarnimise hankemenetluses kaotanud liidu konkurentidele. Nagu eespool mainitud, tuletatakse meelde, et uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Venemaa eksportiv tootja ja seetõttu tuli Venemaa puhul dumpinguarvutused teha algmääruse artikli 18 lõigete 1 ja 5 kohaselt, lähtudes olemasolevatest faktidest. Isegi kui seda väidet arvesse võtta, tuleks märkida, et hankemenetluste kaotamine liidu konkurentidele ei ole vastuolus järeldusega, et Venemaa eksportiva tootja poolt esineb dumping. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(16)
Kuna dumpingumarginaali arvutamise kohta muid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 30 ja 31 esitatud järeldused.
(17)
Lõpuks kindlaks määratud üleriigiline dumpingumarginaal (protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata) on järgmine:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kõik äriühingud
23,8 %
2. Türgi
2.1. Normaalväärtus
(18)
Kuna ühtki märkust normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 32-40 esitatud esialgsed järeldused.
2.2. Ekspordihind
(19)
Üks eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna sisse tuleks arvestada ka mereveol saavutatav kasumimarginaal, s.t vahe klientidelt nõutava prahiraha ja eksportiva tootja poolt laevandusettevõtjale makstava prahiraha vahel. Kuid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 on ekspordihind ekspordiriigist liitu ekspordiks müüdava toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Kasumimarginaali, mis saadakse toote veol kliendile, ei saa pidada osaks toote enda ekspordihinnast. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(20)
Kuna muid märkusi ekspordihinna kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41-43 esitatud esialgsed järeldused.
2.3. Võrdlus
(21)
Türgi terasetoodete eksportijate liit (ÇIB) väitis, et õmblusteta ja keevis-toruliitmike vahelist märkimisväärset hinnaerinevust ei ole ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluses nõuetekohaselt arvestatud. Ent kõik koostööd tegevad äriühingud on esitanud teabe õmblusteta ja keevisliitmike müügi kohta tehingupõhiselt. Seda teavet ongi kasutatud ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlemiseks. Ehk teisisõnu, õmblusteta liitmikke on võrreldud üksnes õmblusteta liitmikega, keevisliitmikke aga üksnes keevisliitmikega. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(22)
Kuna muid märkusi võrdluse kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 44 esitatud järeldused.
2.4. Dumpingumarginaalid
a) Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid
(23)
Tuletatakse meelde, et ühele kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast kehtestati individuaalne dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kaalutud keskmise hinnaga, mis kehtis eksportimisel liitu. Kuna ühtki märkust selle äriühingu dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 46 esitatud esialgsed järeldused.
(24)
Ülejäänud kahe koostööd tegeva äriühingu puhul näitasid dumpinguarvutused, et need äriühingud tegelesid suunatud dumpinguga, ja seda nii ajavahemikku kui ka kliente ja piirkondi silmas pidades. Nii võis nende ekspordihindade puhul selgelt täheldada, et eri ostjate ja eri piirkondade jaoks ning ka eri ajavahemike puhul olid need oluliselt erinevad (vaatlusaluse toote sama mudeli puhul oli erinevus kuni 30 %). Lisaks ei kajastanud dumpinguarvutus, mis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 11 esimese lause esimeses osas sätestatud meetodile põhines kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmiste ekspordihindadega, kahe asjaomase tootja kasutatud dumpingut täies ulatuses, nagu nähtub käesoleva määruse põhjendusest 27. Samuti ei saanud dumpingumarginaali määrata individuaalsete normaalväärtuste ja individuaalsete liitu eksportimisel kehtivate ekspordihindade põhjal tehingupõhiselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 11 esimese lause teises pooles, kuna omamaiseid tehinguid ei olnud piisavalt, et määrata normaalväärtus, mis vastaks eksporditehingutele, nagu on näidatud põhjenduses 28.
(25)
Seetõttu tuli kõnealuse kahe äriühingu puhul nende praktiseeritava dumpingu täieulatuslikuks kajastamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrrelda kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust kõigi individuaalsete liitu suunatud eksporditehingute hindadega. Arvestades, et selline võrdlusmeetod kujutab endast erandit kahest esimesest algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatud meetodist, kontrollis komisjon hoolikalt, kas selle kasutamiseks vajalikud tingimused on antud juhul selgesti täidetud. Üksikasjalikud dumpingumarginaali arvutused, sealhulgas tuvastatud ekspordihinnamustrid, on teatavaks tehtud. Mitte ükski Türgi eksportiv tootja ei vaidlustanud nende aluseks olevaid andmeid.
(26)
Mõlemad koostööd tegevad äriühingud, ÇIB ja Türgi valitsus väitsid siiski, et nende kahe Türgi eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud suunatud dumpingu kohta ei olnud esitatud piisavaid selgitusi ning et igal juhul ei ole mitte mingisugust ekspordihindade mustrit kasutatud tahtlikult. Ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimunud ärakuulamisel, mida need kaks Türgi eksportijat taotlesid, anti mõlemale äriühingule üksikasjalikud selgitused suunatud dumpingu kindlakstegemise ja selle aluseks olnud dumpingumarginaali arvutuste kohta. Komisjon selgitas ka, et isegi juhul, kui nende võtted olid tahtmatud, (5) on nende tagajärjeks suunatud dumping. Märgitakse, et algmääruses ei ole nõutud, et uurimist teostav asutus teeks kindlaks suunatud dumpingu võimalikud põhjused, nagu näiteks valuutakursside kõikumine, erinevad piirkondlikud hinnakujunduspoliitikad jms. Piisab lihtsalt sellest, kui tehakse kindlaks ekspordihindade märkimisväärne erinevus eri ostjate, piirkondade või ajavahemike lõikes (6). Pärast ärakuulamist on kummalegi äriühingule tehtud teatavaks ka konkreetselt selle äriühingu kohta käivad selgitused. Peale selle saadeti Türgi alalisele esindusele ELi juures verbaalnoot, mis sisaldas selgitusi suunatud dumpingu kindlakstegemise ja dumpingumäära arvutamisel kasutatud metoodika kohta. Lisaks anti veel ühel ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimunud ärakuulamisel, mida taotles ÇIB, viimasele üksikasjalikud selgitused suunatud dumpingu kindlakstegemise ja selle aluseks olnud dumpingumarginaali arvutuste kohta.
(27)
Uurimise käigus tehti mõlema eksportiva tootja puhul kindlaks kolm äratuntavat ekspordihindade mustrit, mis hõlmasid rõhuvat enamikku nende liitu suunatud eksportmüügist, s.t ekspordihinnad erinesid eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike lõikes märkimisväärselt, nagu juba näidati järelduste aluseks olnud andmetes, mis pooltele teatavaks tehti. Selline tulemus saadi käesoleva juhtumi erakorraliste asjaolude põhjalikul uurimisel, mille põhjal peeti vajalikuks järeldada, et on kasutatud suunatud dumpingut. Olles teinud kindlaks hindade märkimisväärse erinemise ning arvestades, et juba üksainus neist kolmest ekspordihindade mustrist oleks olnud piisav, et kasutada kõigi individuaalsete eksporditehingute kaalutud keskmise võrdlemise metoodikat, peeti seda võrdlusmeetodit antud juhul asjakohaseks. Lisaks sellele oli dumpingu kogumäär, mis tehti nende kahe äriühingu puhul kindlaks vaatlusaluse toote kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga selle toote eksportimisel liitu (esimene sümmeetriline meetod), märkimisväärselt erinev dumpingumäärast, mis tehti kindlaks kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtuse võrdlemisel kõikide individuaalsete liitu suunatud eksporditehingute hindadega (asümmeetriline meetod), nagu juba näidati järelduste aluseks olnud andmetes, mis pooltele teatavaks tehti. Seepärast võib järeldada, et suunatud dumping, mis toimus konkreetsel ajavahemikul, konkreetsetes piirkondades ja konkreetsete klientide puhul, oleks esimese sümmeetrilise meetodi kasutamisel jäänud märkamata. Teisisõnu ei kajastaks esimese sümmeetrilise meetodi abil määratud dumpingumarginaal kogu dumpingut, millega need kaks äriühingut tegelesid.
(28)
Dumpingumarginaali ei olnud võimalik kindlaks määrata ka individuaalsete normaalväärtuste võrdlemisel liitu suunatud individuaalsete ekspordihindadega tehingupõhiselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 11 esimese lause teises osas (teine sümmeetriline meetod). Selle meetodi puhul tuleb teha kindlaks individuaalsed sisemaised tehingud, mis on võrreldavad individuaalsete eksporditehingutega, võttes arvesse selliseid tegureid nagu müügikogus ja tehingu kuupäev. Kuna sisemaiseid tehinguid ei olnud piisavalt, et määrata normaalväärtus, mis vastaks eksporditehingutele, siis ei olnud võimalik määrata dumpingumarginaali teise sümmeetrilise meetodi kohaselt. Arvestades, et ekspordihindades oli tuvastatud teatav muster, mille kohaselt need hinnad erinesid eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike lõikes märkimisväärselt, ning arvestades, et kumbki sümmeetriline meetod ei kajastaks kogu dumpingu ulatust, otsustati seetõttu algmääruse artikli 2 lõike 11 teise lause alusel, et dumpingumarginaal tuleb määrata asümmeetrilise meetodi kohaselt.
(29)
Mõlemad koostööd tegevad äriühingud ja ÇIB väitsid, et ekspordihindade võrdlemine Türgi liiri konverteerituna ei ole õigustatud, arvestades, et müük liitu on toimunud eurodes, Türgi liiri aga kasutatakse üksnes raamatupidamise eesmärkidel. Väideti, et vahetuskursi kõikumine euro ja Türgi liiri vahel on avaldanud märkimisväärset mõju hinna määramisele, mis omakorda mõjutab paratamatult ja õigustamatult eri ajavahemikel kehtinud ekspordihindade võrdluse tulemusi. Komisjoni väljakujunenud tava on siiski võrrelda ekspordihindu ja arvutada dumpingumarginaale ekspordiriigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kasutatavas arveldusvaluutas. Tuleb märkida, et normaalväärtuse arvutamisel aluseks olnud kulud ja omamaised hinnad on väljendatud Türgi liirides. Sellest tulenevalt tehti ekspordihindade ja normaalväärtuse võrdlus nimetatud valuutas. Seega on sama dumpingumarginaali arvutamise kontekstis ekspordihindade mustri kindlakstegemise ainsaks loogiliseks teeks nendesamade ekspordihindade kasutamine, mis on väljendatud Türgi liirides. Peale selle, nagu eespool mainitud, ei nõuta algmääruses suunatud dumpingu võimalike põhjuste, näiteks valuutakursi kõikumise analüüsimist (7). Seepärast lükatakse väide tagasi.
(30)
Mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad väitsid, et selleks, et teha kindlaks ekspordihindade muster, ei oleks tohtinud arvestada mitte aritmeetiliselt keskmisi hindu, vaid võrreldavate tootetüüpide kaalutud keskmisi hindu. Algmääruse artikli 2 lõikes 11 on aga osutatud erinevustele ekspordihindade mustris, mitte ekspordihindade kaalutud keskmiste ega ekspordiväärtuste mustris. Kaalutud keskmise ekspordihinna kasutamine moonutaks analüüsi, sest selles võetaks arvesse ka ekspordimahtu, mitte ainult ekspordihindu. Igal juhul, isegi kui ei oleks kasutatud aritmeetiliselt keskmisi ekspordihindu, vaid kaalutud keskmisi hindu, on siiski kindlaks tehtud ekspordihindade muster, mis on eri ostjate, piirkondade ning samuti ajavahemike lõikes märkimisväärselt erinev. Kaks isikut vaidlustasid väite, et ekspordihinna mustrite erinevus, kui selline on olemas, on kaalutud keskmiste kasutamise korral märkimisväärne. Märgitakse, et ei vaidlustatud mitte faktilisi järeldusi, mis põhinevad aritmeetilisel keskmisel, mis, nagu eespool selgitatud, on asjakohane metoodika. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(31)
ÇIB väitis, et nullimise kasutamine ei ole õigustatud, viidates WTO apellatsioonikogu aruandele, (8) (voodipesuasja aruanne) milles leiti, et nullimine on vastuolus WTO dumpinguvastase lepinguga. Üldkohus (9) on siiski kinnitanud, et voodipesuasja aruandes tehtud järeldusi ei saa suunatud dumpingu olukorras kohaldada. Voodipesuasja aruanne käsitlebki nullimisvõtet üksnes esimese sümmeetrilise meetodi kontekstis ja ei saa väita, nagu käsitleks see kõnealust mehhanismi ka olukorras, kus seda kasutatakse asümmeetrilise meetodi raames. Seepärast, isegi kui nullimisvõtte kasutamine esimese sümmeetrilise meetodi raames on vastuolus 1994. aasta dumpinguvastase koodeksi artikliga 2.4.2 ja ebaõiglane, eriti ekspordihindade mustri puudumisel, ei ole nullimisvõtte kasutamine asümmeetrilise meetodi raames vastuolus nimetatud sättega ega algmääruse artikli 2 lõikega 11 ega ka mitte ebaõiglane kõnealuse määruse artikli 2 lõike 10 tähenduses, kui on täidetud mõlemad tingimused selle meetodi kasutamiseks. Pealegi on nullimisvõte osutunud matemaatiliselt vajalikuks, et eristada asümmeetrilist meetodit esimesest sümmeetrilisest meetodist tulemuste poolest. Ilma nullimata annab asümmeetriline meetod alati sama tulemuse nagu esimene sümmeetriline meetod. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(32)
Lisaks väitis ÇIB, et nullimise kasutamine toob kaasa väiksema tollimaksu reegli rikkumise. Väideti, et nullimisvõtte kasutamise tulemusena on dumpingumarginaalid arvutatud kõrgemal tasemel, kui nad tegelikult oleksid pidanud olema.
(33)
Ent nullimise kasutamine asümmeetrilise meetodi puhul ei välista väiksema tollimaksu reegli kohaldamist. Kõigi kolme koostööd tegeva äriühingu puhul võrreldi dumpingumarginaale, olenemata nende saamiseks kasutatud metoodikast, äriühingute kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, et tollimaksu saaks määrata neist kahest väiksema väärtuse põhjal. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(34)
Kuna uuritud äriühingute dumpingumarginaalide kohta muid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47 ja 48 esitatud järeldused.
b) Dumpingumarginaal koostööst keelduvate äriühingute puhul
(35)
Kuna koostööst keelduvate äriühingute dumpingumarginaali kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud esialgsed järeldused.
(36)
Lõpuks kindlaks määratud üleriigilised dumpingumarginaalid (protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata) on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Kõik muud äriühingud
16,7
D. KAHJU
1. Liidu toodang, liidu tootmisharu ja tarbimine
(37)
Kuna liidu toodangu, liidu tootmisharu ja tarbimise kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 51-54 sisu.
2. Import asjaomastest riikidest
2.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(38)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis ÇIB, et kahest asjaomasest riigist saabuva dumpingimpordi kumulatiivne hindamine ei ole põhjendatud. Põhimõtteliselt korrati sellega märkusi, mida esitasid Türgi eksportivad tootjad pärast uurimise algatamist, ja väideti, et Venemaalt ja Türgist tuleva impordi mahus ja hindades valitsevad erinevad suundumused.
(39)
Sellega seoses korratakse, nagu juba on öeldud ajutise määruse põhjenduses 59, et uurimise käigus tehti kindlaks, et kui Türgist pärit impordi maht püsis suhteliselt ühtlasel tasemel, siis Venemaalt pärit import suurenes absoluutarvudes. Arvestades aga vaatlusalusel perioodil vähenenud nõudlust, on mõlemast riigist pärit impordi turuosad kasvanud.
(40)
Samal ajal näib, et nende hinnakujundus ei erine oluliselt: Venemaa keskmised hinnad on mõnevõrra madalamad, kuid siiski väga lähedal Türgi keskmistele hindadele. Samuti korratakse sellega seoses, et mõlema riigi äriühingute puhul tehti uurimise käigus kindlaks märkimisväärne hindade allalöömine, kuni ligikaudu 30 % (vt ajutise määruse põhjendus 65). Seega lükatakse see väide tagasi.
(41)
Veel väitis ÇIB, et importi Türgist tuleks pidada tühiseks, ning tõi esile, et ühel varasemal juhul, mis puudutas samalaadset toodet - nimelt toruliitmikke HRVst, Horvaatiast, Slovakkiast, Taiwanilt ja Taist (10) -, loeti import Slovakkiast ja Taiwanilt tühiseks (ehkki see oli üle miinimumtaseme) ja seetõttu ei kumuleeritud seda teistest riikidest pärit dumpingimpordiga.
(42)
Sellega seoses märgitakse, et eespool nimetatud juhul leiti tõepoolest, et Slovakkiast ja Taiwanilt pärit raud- või terastoruliitmike import toimub dumpinguhinnaga, ning ehkki selle turuosa ületas 1 % künnise, ei kumuleeritud seda ülejäänud dumpingimpordiga. Ent tollel juhul oli olukord väga erinev praegusest, sest import Slovakkiast ja Taiwanilt oli tollal järsult kaotamas oma turuosa ja seda ei peetud oluliseks, võrrelduna impordimahuga teistest riikidest, ning seetõttu jõuti seisukohale, et see ei põhjusta kahju. Praegusel juhul aga, vastupidi, on nii Türgist kui ka Venemaalt pärit impordi turuosa suurenemas ja mahu poolest on mõlemad teineteisega võrreldavad. Seega lükatakse see väide tagasi.
(43)
Samuti väitis ÇIB, et Türgist ja Venemaalt tulev import ei ole omavahel võrreldavad konkurentsitingimuste poolest, sest esineb „erinevusi müügi geograafilises kontsentratsioonis”. Ta esitas statistilisi andmeid, millest nähtus, et uurimisperioodil koondas Türgi üle 70 % oma müügist Hispaaniasse, Prantsusmaale, Itaaliasse ja Poolasse, samas kui peaaegu kogu Venemaa müük oli koondunud Tšehhi Vabariiki ja Saksamaale.
(44)
Sellega seoses märgitakse, et müügi geograafilise kontsentreerumise erinevusi ei saa pidada erinevate konkurentsitingimuste märgiks. Arvestades, et Euroopa Liit on ühtne turg, ei ole importtoodete sisenemispunktil nende importtoodete omavahelise konkureerimise ja samasuguste toodetega konkureerimise võimes harilikult määravat tähtsust. Samuti korratakse konkurentsitingimuste asjus, et hinna poolest on Vene ja Türgi import omavahel sarnased ja mõlema puhul leiti, et nad löövad liidu hindu alla ja et nende müügikanalid on ühesugused. Seega lükatakse see väide tagasi.
(45)
Kuna muid märkusi asjaomastest riikidest tuleva dumpingimpordi kumulatiivse hindamise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 55-60 sisu.
2.2. Vaatlusaluse dumpingimpordi maht, turuosa, impordihinnad ja hindade allalöömine
(46)
Kuna vaatlusaluse dumpingimpordi mahu ja turuosa, impordihinna ja hindade allalöömise kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 61-65 sisu.
(47)
Korratakse, et asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse dumpingtoote müük liidus lõi liidu tootmisharu hinnad umbes 30 % võrra alla.
3. Liidu tootmisharu olukord
(48)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid ÇIB ja Türgi valitsus, et arvestades, et liidu tootmisharu suurendas aastast 2008 kuni uurimisperioodini oma turuosa umbes 3 % võrra, oleks komisjon pidanud järeldama, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju.
(49)
Sellega seoses märgitakse, et esiteks tõdeti ajutises määruses (vt nt ajutise määruse põhjendused 72, 86 ja 91) selgesti, et liidu tootmisharu turuosa on veidi suurenenud. Teiseks selgitatakse ajutise määruse põhjenduses 72, et suurenenud turuosa näitab, et liidu tootjate müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil veidi vähem kui tarbimine.
(50)
Peale selle on see peale allpool nimetatud vähenevate varude ainus kahjunäitaja, mis on vaatlusalusel perioodil arenenud positiivses suunas. Seega lükatakse see väide tagasi.
(51)
Türgi valitsus väitis veel, et valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude vähenemine näitab, et liidu tootmisharu ei ole kahju kandnud.
(52)
Sellega seoses märgitakse, et nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 79, vähenesid valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud 2008. aastast kuni uurimisperioodini tõepoolest 18 %.
(53)
Samal ajal tõdetakse, et varude vähenemist võiks pidada positiivseks märgiks, aga ainult olukorras, kus müük kasvab kiiremini kui tootmismahud. Käesolevas uurimises aga nii ei ole. Vastupidi, praegusel juhul kajastub varude vähenemises üksnes see, et tootmismaht väheneb kiiremini kui müük. Selles olukorras ei saa varude vähenemist pidada positiivseks arenguks. Seega lükatakse see väide tagasi.
(54)
Kuna muid väiteid ega märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 66-88 sisu, sealhulgas järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(55)
Kuna konkreetseid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90-93.
2. Muude tegurite mõju
(56)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid ÇIB ja Türgi valitsus, et mis tahes kahju, mida liidu tootmisharu on kandnud, on tegelikult põhjustatud madala hinnaga impordist, mis tuleb muudest kolmandatest riikidest, eriti riikidest, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed.
(57)
Sellega seoses märgitakse, et nagu on juba öeldud ajutise määruse põhjenduses 96, imporditi neist kaheksast riigist, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, vaatlusalust toodet jätkuvalt liidu turule, kuigi sellise impordi turuosa langes 2008. aasta tasemelt (21 %) uurimisperioodil 17 %-le. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes madalamad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Isegi juhul, kui võtta arvesse kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, on kõnealuse impordi hinnad madalad ja võrreldavad Venemaalt ja Türgist pärit impordi hindadega ning allpool liidu tootjate keskmisi hindu.
(58)
Siiski märgitakse, et riikide puhul, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed (nagu üldse kõigi kolmandate riikide puhul), on statistilised andmed ja keskmised hinnad kättesaadavad üksnes piiratud ulatuses ning et kindlaks tehtud hinnaerinevus ei pruugi olla otsustav ja võib tuleneda teistsugusest tootevalikust. Peale selle näitab import riikidest, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, selget vähenemistendentsi. Siit ka järeldus, et see import ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ning Türgist ja Venemaalt tuleva suurenenud dumpingimpordi vahel.
(59)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2008. aasta 7 % juurest uurimisperioodi 6 %-ni, samas kui Venemaa ja Türgi oma suurenes. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjuhul kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit dumpingimpordi hinnad ning ligilähedased liidu tootjate keskmiste hindadega ning seega ollakse seisukohal, et need ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ning Türgist ja Venemaalt tuleva suurenenud dumpingimpordi vahel. Seega lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse esialgne järeldus, et import kolmandatest riikidest ei kõrvalda põhjuslikku seost.
(60)
Samuti väitis Türgi valitsus, et mis tahes kahju, mida liidu tootmisharu on kandnud, on põhjustatud kasvanud tootmiskuludest, mis omakorda on tulenenud nõudluse vähenemisest.
(61)
Sellega seoses märgitakse, et nagu juba öeldud ajutise määruse põhjenduses 101, on toruliitmike vähenenud tarbimise taga suure tõenäosusega 2008/2009. aasta finants- ja majanduskriis. 2009. aastaks oli tarbimine 2008. aastaga võrreldes vähenenud üle 40 % ja püsis sama madalal tasemel kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi vältel (uurimisperioodil tarbimine siiski veidi suurenes). Arvestades, et liidu tootjate tootmiskuludest moodustasid 40 % püsikulud, olid nõudluse, müügi ja toodangu vähenemise tagajärjeks tunduvalt suuremad ühiku tootmiskulud. See on ilmselgelt avaldanud olulist mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.
(62)
Samal ajal süvendas ühiku kõrgemate tootmiskulude negatiivset mõju ilmselgelt tõsiasi, et Türgist ja Venemaalt tuleva dumpingimpordi avaldatava tugeva hinnasurve ja märkimisväärse hindade allalöömise tulemusena langesid liidu tootmisharu hinnad. Harilikus turusituatsioonis olnuks liidu tootmisharul võimalus minimeerida ühiku tootmiskulude kasvu mõju vähemasti normaalse hinnataseme säilitamise teel, see aga ei olnud ilmselt võimalik asjaomastest riikidest tuleva kunstlikult odava dumpingimpordi hinnasurve tõttu.
(63)
Seega lükatakse see väide tagasi ja tehakse lõplik järeldus, et igasugune nõudluse vähenemisest tulenev negatiivne mõju ei kõrvalda põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
(64)
Kuna muid väiteid ega märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 94-106 sisu, sealhulgas järeldus, et asjaomastest riikidest pärinev dumpingimport on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
(65)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis ÇIB, et mis tahes meetmete kehtestamine tekitaks olukorra, kus üks kaebuse esitajatest, nimelt ERNE Fittings, oleks liidu turul monopolilaadses seisundis.
(66)
Sellega seoses märgitakse, et ERNE on ainult üks kahest kaebuse esitajast ning et teine - INTERFIT - on sama suur kui ERNE. Peale selle hõlmasid ajutises määruses sisaldunud andmed valimisse kuuluvate liidu ettevõtete kohta ka kolmandat liidu tootjat - äriühingut Virgilio CENA & Figli. Liidus on olemas ka suur hulk väiksemaid äriühinguid, mis toodavad ja müüvad uuritavat toodet, ja seda imporditakse märkimisväärsetes kogustes ka teistest allikatest. Eelnimetatut arvesse võttes ollakse seisukohal, et ERNE monopoliseerumise riski ei ole.
(67)
Kuna muid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 107-117, sealhulgas järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid asjaomastest riikidest pärit dumpingimpordi suhtes meetmete kehtestamata jätmist.
G. LÕPLIKUD MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(68)
Kuna konkreetseid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 118-120 sisu.
2. Lõplikud meetmed
(69)
Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta ning lähtudes algmääruse artiklist 9, leitakse, et Venemaalt ja Türgist pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis väiksema tollimaksu reegli kohaselt vastaks tuvastatud dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme hulgast madalamale; madalamaks on kõikidel juhtudel osutunud dumpingumarginaal.
(70)
Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, arvutati Venemaa puhul üleriigiline dumpingumarginaal vastavalt ajutise määruse põhjendustes 21-31 esitatule, ja nimetatud marginaal kinnitatakse.
(71)
Kuna Türgi puhul peeti koostöö taset suhteliselt madalaks, peeti jääktollimaksumäära arvutamisel põhjendatuks meetodit, mille tulemusena saadi kõrgem marginaal kui kolme koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatav kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 49, ja nimetatud jääktollimaksumäär kinnitatakse.
(72)
Eespool esitatut arvesse võttes on kavandatud tollimaksumäärad järgmised:
Riik
Äriühing
Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8
Türgi
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Kõik muud äriühingud
16,7
(73)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad on määratud käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on asjaomasest riigist pärit ja mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(74)
Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmis- või müügiüksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(75)
Kõikidele asjaosalistele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele on neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist antud võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(76)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadi esildised kaebuse esitajalt, kahelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt ja ÇIB-lt. Mõlemad Türgi tootjad ja ÇIB taotlesid ärakuulamist.
(77)
Kaebuse esitaja nõustus kõikide avaldatud järeldustega. Kahe Türgi eksportija ja ÇIB esitatud suulistes ja kirjalikes märkustes korrati seisukohti, mis esitati juba pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist. Märgitakse, et mitte ükski huvitatud isik ei vaidlustanud järelduste aluseks olnud andmeid.
(78)
Põhjendus selle kohta, miks dumpingumarginaali arvutamisel kasutati asümmeetrilist meetodit, sealhulgas nullimist, ja vastus väidetele on esitatud põhjendustes 24-33. Türgi liiri kasutamist ekspordihinnamustrite kindlakstegemisel on selgitatud ja sellekohasele väitele vastatud põhjenduses 29. Aritmeetiliselt keskmiste hindade kasutamist kaalutud keskmiste hindade asemel ekspordihindade mustrite kindlakstegemisel on selgitatud ja sellekohasele väitele vastatud põhjenduses 30. Väidet, mille kohaselt mereveol saavutatav kasumimarginaal tuleks arvestada ekspordihinna sisse, on kirjeldatud ja väide tagasi lükatud põhjenduses 19. Väidet, mille kohaselt Türgi ja Venemaa impordi kumuleeruv hindamine ei ole põhjendatud, arvestades Türgi ja Venemaa müügitegevuse geograafilise kontsentreerumise erinevusi, on kirjeldatud ja väide tagasi lükatud põhjendustes 43 ja 44. Väitele, et liidu tootmisharu ei ole kandnud kahju, sest nende turuosa on suurenenud, on vastatud ja väide tagasi lükatud põhjendustes 48-50.
(79)
Arvestades, et pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei ole esitatud argumente, mis mõjutaksid juhtumi hindamise tulemusi, ei ole eespool kirjeldatud järelduste muutmine põhjendatud.
H. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(80)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad on vaja kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mis on pärit Venemaalt ja Türgist, on rauast või terasest (v.a roostevabast terasest), kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla ning mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8
-
Türgi
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Kõik muud äriühingud
16,7
B999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 699/2012 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks nõutud summad teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. jaanuar 2013