PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 924/2012,
4. oktoober 2012,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 91/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (1) (edaspidi „WTO võimaldamismäärus”), eriti selle artiklit 1,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. KEHTIVAD MEETMED
(1)
Määrusega (EÜ) nr 91/2009 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (edaspidi „lõplik määrus”).
B. WTO VAIDLUSTE LAHENDAMISE ORGANI VASTUVÕETUD ARUANDED
(2)
28. juulil 2011 võttis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) vaidluste lahendamise organ (edaspidi „VLO”) vastu apellatsioonikogu aruande ja apellatsioonikogu aruandega muudetud hindamiskogu aruande vaidluse kohta „European Communities - Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China” (3) (Euroopa ühendused: lõplik dumpinguvastane meede teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide kohta) (edaspidi „aruanded”). Nimetatud aruannetes jõuti muu hulgas järeldusele, et EL ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:
-
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 10 ja artikli 9 lõige 2 seoses nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (4) (edaspidi „algmäärus”) artikli 9 lõikega 5 selle kohaldamisel teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi uurimisel (edaspidi „kinnitusdetailide uurimine”);
-
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõiked 4 ja 2 ning artikli 2 lõige 4 seoses teatavate aspektidega dumpingu kindlakstegemisel kinnitusdetailide uurimises;
-
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõige 1 seoses liidu tootmisharu määratlusega kinnitusdetailide uurimises;
-
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõiked 1 ja 2 seoses dumpinguhinnaga impordi mahu arvestusega kinnitusdetailide uurimises;
-
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõiked 1 ja 5 seoses põhjusliku seose analüüsiga kinnitusdetailide uurimises ja
-
WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 5 ja lõike 5 punkt 1 seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemisega kinnitusdetailide uurimises.
C. MENETLUS
(3)
6. märtsil 2012 algatati WTO võimaldamismääruse kohaselt läbivaatamine Euroopa Liidu Teatajas vastavasisulise teate (5) (edaspidi „algatamisteade”) avaldamise teel. Euroopa Komisjon teavitas määruse (EÜ) nr 91/2009 vastuvõtmiseni viinud uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) osalisest läbivaatamisest ning sellest, kuidas lõplikku määrust käsitlevate aruannete järeldusi kavatsetakse arvesse võtta.
D. VAATLUSALUNE TOODE
(4)
Vaatlusalune toode on teatavad Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid tüve läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid (edaspidi „kinnitusdetailid” või „vaatlusalune toode”).
(5)
Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla.
(6)
Aruanded ei mõjuta lõpliku määruse põhjendustes 40-57 esitatud järeldusi seoses vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega.
E. ARUANNETE PÕHJAL LÄBI VAADATUD JÄRELDUSED
(7)
Nagu on viidatud algatamisteates, hindas komisjon uuesti esialgse uurimise lõplikke järeldusi, võttes arvesse VLO soovitusi ja otsuseid. Kõnealune uus hindamine põhines esialgse uurimise käigus kogutud teabel ning pärast algatamisteate avaldamist kogutud teabel.
(8)
Dumpingu ja kahju esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste parameetrite kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(9)
Käesoleva määruse eesmärk on parandada lõpliku määruse neid aspekte, mille VLO leidis oma vastuvõetud aruannetes olevat vastuolulised, ning viia lõplik määrus kooskõlla VLO soovituste ja otsustega.
1. Individuaalne kohtlemine: artikli 9 lõike 5 kohaldamine lõplikus määruses
(10)
Käesolevas jaos on tutvustatud esialgse uurimise uuesti hinnatud järeldusi, mis käsitlevad aruannetes esitatud soovitusi ja otsuseid selle kohta, et EL ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikega 10 ja artikli 9 lõikega 2 seoses algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaldamisega esialgses kinnitusdetailide uurimises.
(11)
Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjendustes 81 ja 84, leiti, et nii kõik viis valimisse kaasatud eksportivat tootjat kui ka kolm individuaalselt uuritud eksportivat tootjat, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, vastavad kõikidele nõuetele, et võimaldada neile kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5 individuaalset kohtlemist. Nagu on täpsustatud lõpliku määruse põhjendustes 62 ja 78, käsitati nelja algsesse valimisse kuulunud eksportivat tootjat ning ühte individuaalselt uuritud äriühingut koostööst keeldunud äriühingutena, sest nende poolt uurimise käigus esitatud teave ei vastanud tõenditele.
(12)
Võttes arvesse aruannetes sisalduvaid soovitusi seoses algmääruse artikli 9 lõikega 5 kutsus komisjon Hiina Rahvavabariigis tegutsevaid eksportivaid tootjaid endast märku andma ning esitama oma hetkeolukorra läbivaatamiseks vajalik teave juhul, kui nende ekspordi suhtes Euroopa Liitu kohaldatakse praegu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ning kui nad ei teinud esialgses uurimises koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist, kartes nendest toimingutest tulenevat halduskoormust või seda, et nad ei vasta kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele.
(13)
Komisjon kutsus kõnealuseid tootjaid üles tegema avalduse selle kohta, kas nad ei teinud esialgses uurimises koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist seetõttu, et nad kartsid nendest toimingutest tulenevat halduskoormust või seda, et nad ei vasta kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele. Asjaomastel huvitatud isikutel paluti endast 30 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist märku anda ja esitada järgmine teave:
-
kas nad ei teinud esialgse uurimise algatamise ajal koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist asjaomaste kartuste tõttu ja
-
teave esialgse uurimisega hõlmatud uurimisperioodi jooksul Euroopa Liitu eksporditud koguste ja ekspordihindade kohta.
(14)
Mõni Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja väljendas muret seoses algatamisteates sätestatud VLO aruannete rakendusmenetlusega. Eelkõige rõhutasid nad, et nende arvates on kehtestatud tähtajad liiga lühikesed. Nende väitel oli eksportivatele tootjatele pandud põhjendamatu halduskoormus, mis avaldas tõkestavat mõju ja välistas neile individuaalse kohtlemise võimaldamise.
(15)
Asjaomaste eksportivate tootjate väljendatud mure ei leitud olevat põhjendatud. Komisjoni arvamuse kohaselt oli kehtestatud tähtaeg asjakohane, võttes arvesse halduskoormust ja taotletud teabe väikest hulka. Algatamisteates on selgitatud, et eksportiva tootja hetkeolukord vaadatakse läbi niipea, kui saadud on järgmist teavet sisaldav taotlus:
-
lihtne avaldus selle kohta, et eksportiv tootja ei teinud koostööd ega taotlenud individuaalset kohtlemist asjaomaste kartuste tõttu ja
-
põhiandmed, mis näitavad, et ta eksportis esialgse uurimise perioodil vaatlusalust toodet ELi.
(16)
Kõnealuse teabe küsimise ainus põhjus oli võimaldada komisjonil teha kindlaks need eksportivad tootjad, kellel oleks olnud võimalus teha esialgse uurimise käigus koostööd ja taotleda individuaalset kohtlemist, kuid kes ei teinud seda asjaomaste kartuste tõttu. 30-päevane tähtaeg leiti olevat asjakohane, et vastata taotlusele esitada lihtne avaldus ja põhiandmed, ning seda ei saa käsitada ebaproportsionaalse halduskoormuse tekitamisena. Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportiv tootja väitsid, et taotledes põhjenduses 15 nimetatud teavet seadis komisjon Hiina eksportivate tootjate suhtes tingimusi, kuigi WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 10 ja artikli 9 lõike 3 kohaselt tuleks üldjuhul võimaldada individuaalset kohtlemist. Selline lähenemisviis on vastuolus VLO aruannete soovitustega ning kõnealused osalised palusid komisjonil oma ametiülesannete korras Hiina eksportivate tootjatega ühendust võtta ja märkida, et neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist. Sellega seoses leiab komisjon, et kõikidele teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja nende kutseühingutele ning riigi ametiasutustele saadetud algatamisteate avaldamise teel oli komisjon kõikide Hiina eksportivate tootjatega ühendust võtnud, kutsudes neid üles endast 30 päeva jooksul märku andma, kui nad olid esialgse uurimisperioodi jooksul eksportinud, ent ei andnud endast esialgse uurimise ajal teada. Viimast küsimust ei tohiks käsitada n-ö katse läbimise tingimusena, nagu väitsid nimetatud osalised, vaid asjaolude tuvastamisena, mis näitab, et esialgne uurimine tegelikult käsitles neid. Lõpuks tuleb märkida, et eksporditud toodetega seotud küsimustele paluti vastata selleks, et teha kindlaks, kas esialgselt valitud valimit on vaja muuta, ning need ei ole seotud individuaalse kohtlemisega. Seepärast lükati see väide tagasi.
(17)
15 äriühingust, kes pärast algatamisteate avaldamist endast märku andsid ja tähtaja jooksul päringu esitasid:
-
kümme olid eksportivad tootjad, kes olid endast esialgse uurimise käigus juba märku andnud ja koostööd teinud. See näitab, et neil ei olnud mingeid kartusi seoses koostöö tegemise ja individuaalse kohtlemise taotlemisega esialgse uurimise jooksul, ning seega ei olnud võimalik nende olukorda käimasoleva läbivaatamise raames uuesti hinnata. Ühel nimetatud kümnest äriühingust, kes taotlesid oma praeguste tollimaksude läbivaatamist, paluti esitada komisjonile algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane läbivaatamistaotlus;
-
üks äriühing oli uus eksportiv tootja (st ta ei olnud esialgse uurimise ajal tooteid ELi eksportinud). Kõnealusel äriühingul ei olnud seega sel põhjusel võimalik esialgse uurimise ajal koostööd teha ja individuaalset kohtlemist taotleda. Äriühingut teavitati lõpliku määruse artikli 2 kohasest menetlusest uue eksportiva tootja režiimi taotlemiseks;
-
kahe puhul leiti, et tegemist ei ole mitte eksportivate tootjate, vaid kaubandusettevõtetega, seega teavitati neid asjaolust, et käesolev läbivaatamine neid ei käsitle;
-
kaks eksportivat tootjat väitsid, et nad vastavad kriteeriumitele, ja taotlesid oma olukorra uurimist. Üks neist äriühinguist võttis aga hiljem oma taotluse tagasi.
(18)
Päringu teinud äriühingutele anti võimalus teha neile esitatud teabe kohta märkusi.
(19)
Leiti, et eksportiv tootja, kes väitis end kriteeriumitele vastavat ja taotles oma olukorra uurimist, jääb algatamisteate punktis 1 sätestatud kriteeriumite raamesse. Kõnealune eksportiv tootja taotles ka individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, väites, et kui ta ei oleks asjaomaste kartuste tõttu esialgses uurimises koostööst loobunud, oleks ta taotlenud sellist kohtlemist. Võttes arvesse asjaolu, et esialgses uurimises kontrolliti individuaalselt kõiki sellise taotluse teinud eksportivaid tootjaid, võeti tema taotlus võrdse kohtlemise põhimõttel vastu.
(20)
6. juunil 2012 avaldati teade (6) kõnealuse eksportiva tootja, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd. (edaspidi „BFC”) hetkeolukorra läbivaatamise kohta. Selle eksportiva tootja eksporditud kogused moodustasid uurimisperioodil alla 0,4 % Hiina Rahvavabariigist pärit koguekspordist. Seda arvesse võttes leidis komisjon, et puudub vajadus muuta eksportivate tootjate esialgset valimit. Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale ja temaga seotud äriühingutele ELis, kes osalesid esialgse uurimisperioodi jooksul vaatlusaluse toote edasimüügis, saadeti küsimustik.
(21)
Komisjon küsis ja kontrollis kogu teavet, mida peeti vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks, ning teostas ka kohapealset kontrolli järgmiste seotud äriühingute valdustes:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Rootsi;
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Saksamaa.
(22)
Komisjon jõudis järeldusele, et kooskõlas VLO aruannetes algmääruse artikli 9 lõike 5 kohta esitatud soovitustega tuleb BFC-le tagada individuaalne kohtlemine.
2. Teatavad aspektid dumpingu kindlakstegemisel kinnitusdetailide uurimises
(23)
Käesolevas jaos on tutvustatud esialgse uurimise uuesti hinnatud järeldusi, mis käsitlevad aruannetes esitatud soovitusi ja otsuseid selle kohta, et EL ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõigetega 4 ja 2 ning artikli 2 lõikega 4 seoses teatavate aspektidega dumpingu kindlakstegemisel esialgses kinnitusdetailide uurimises.
(24)
Mõne Hiina eksportiva tootja ja Hiina kaubanduskojaga peetud avatud dialoogi käigus esitati osalistele üksikasjalikumat teavet koostööd tegeva India tootja müüdavate toodete omaduste kohta, et järgida WTO VLO soovitusi seoses WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõigetega 4 ja 2 ning artikli 2 lõikega 4, nagu on märgitud põhjendustes 28-53. Kõnealune teave hõlmas eeskätt toote omadusi, mis leiti olevat sobivad normaalväärtuse määramiseks ning mida kasutati võrdluses vaatlusaluse tootega, st asjaolu, et India omamaine müük on jagatud standard- ja erikinnitusdetailide müügiks ning et iga tehingu puhul on tehtud kindlaks tugevusklass. Seejärel arvutati kõikide toote kontrollnumbrite tabelis kindlakstehtud tugevusklasside normaalväärtus kilogrammi kohta.
(25)
Komisjon keskendus kahele määravale võrdluselemendile, nimelt tugevusklassile ning standard- ja erikinnitusdetailide eristamisele, nagu on viidatud lõpliku määruse põhjendustes 48-50. Eri- ja standardtoote eristamine lisati uurimise käigus uue võrdluselemendina ning teise peamise võrdluskriteeriumina kasutati tugevusklassi, mille enamik Hiina eksportivaid tootjaid selle esialgse uurimise käigus ise esitasid.
(26)
Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses (56), oli võrdlusriigis toodetud standardkinnitusdetaile võimalik võrrelda valimisse kuulunud Hiina Rahvavabariigi tootjate poolt ELi eksporditavate kinnitusdetailidega, sest neil on Hiina Rahvavabariigist eksporditavate toodetega ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused.
(27)
Normaalväärtust väljendati tehasest hankimise tasandil, mida oli kohandatud, et võtta arvesse India tootja kvaliteedikontrollist tingitud mõju hinnale, kuna Hiinas sellist kontrolli ei teostatud. Seega oli tulemus kaks normaalväärtuste loetelu, mida väljendati Hiina jüaanides kilogrammi kohta tugevusklasside kaupa: üks käsitles standard- ja teine erikinnitusdetaile.
2.1. 30. mai 2012. aasta teabe avalikustamise teatis
(28)
30. mail 2012 avalikustati kõigile huvitatud isikutele lisateavet normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemiseks kasutatud tooteliikide kohta. Nagu on täpsustatud algatamisteates, esitati kõikidele huvitatud isikutele üksikasjalikumat teavet seoses tooteomadustega, mis leiti olevat sobivad normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.
(29)
Teabe avalikustamise teatise sisu oli seotud normaalväärtusega, mis määrati kindlaks koostööd tegeva India tootja poolt omamaisel turul müüdava vaatlusaluse toote hindade põhjal. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Koostööd nõustusid tegema kaks India tootjat, kes vastasid küsimustikule. Küsimustiku vastustes esitatud andmeid kontrolliti nende kahe äriühingu valdustes. Paraku esitas ainult üks äriühing piisavalt üksikasjalikud andmed, mida sai kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.
(30)
Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 90 „seadsid mitu importijat ja eksportijat kahtluse alla viimati nimetatud India tootja andmete kasutamise asjakohasuse, kuna i) kõnealuse tootja poolt toodetud ja India siseturul müüdud kogus ei esindaks väidetavalt Hiinast ühendusse eksporditud kogust ning ii) kõnealusel India tootjal on väidetav äriline side ühe kaebust toetava ühenduse tootjaga. Sellega seoses tuleks märkida, et i) India tootja müügimahtu peeti usaldusväärse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt tüüpiliseks ning ii) asjaolu, et võrdlusriigi tootjal on kaebust toetava ühenduse tootjaga side, ei muuda võrdlusriigi valikut põhjendamatuks. Märgiti ka, et see side tekkis pärast uurimisperioodi. Eespool esitatut arvesse võttes ning muude kolmandate riikide tootjate koostöö puudumise tõttu peeti India valimist võrdlusriigiks põhjendatuks”.
(31)
Arvestades India turu konkurentsitingimusi ja avatust ning asjaolu, et koostööd teinud India tootja müüdavad tooteliigid on võrreldavad Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate eksporditud toodetega, jõuti järeldusele, et India on algmääruse artikli 2 lõike 7 põhjal sobiv kolmas turumajanduslik riik.
(32)
Teabe avalikustamise teatises täpsustati, et omamaist müüki käsitlevad andmed hõlmasid uurimisperioodi, kuid mitte toote kontrollnumbreid. India tootja suutis aga teha kindlaks müüdud kinnitusdetailide tugevusklassi ja ka selle, kas kinnitusdetailide näol oli tegemist lõplikus määruses esitatud määratluse kohaste standard- või erikinnitusdetailidega. Uurimise alguses, kui toote kontrollnumbrid kehtestati, ei olnud kindlaks tehtud vajadust standard- ja erikinnitusdetaile eristada.
(33)
Komisjon täheldas aga, et selline eristamine mõjutab hinna võrreldavust ning seepärast küsiti India tootjalt asjaomaseid andmeid, mille ta ka esitas. Seepärast oli India omamaine müük jagatud standard- ja erikinnitusdetailide müügiks ning iga tehingu puhul oli tehtud kindlaks tugevusklass. Kõikide algselt toote kontrollnumbrite tabelis kindlaks tehtud tugevusklasside kohta arvutati normaalväärtus kilogrammi kohta.
(34)
Muid esialgsetes toote kontrollnumbrites sisalduvaid omadusi ei kasutatud - mitte ainult seepärast, et India tootja ei suutnud nii üksikasjalikke andmeid esitada, vaid ka järgmistel põhjustel:
-
läbimõõtu ja pikkust ei peetud asjakohaseks, sest analüüs teostati kaalu põhjal, mistõttu võeti automaatselt arvesse kõiki võimalikke kinnitusdetailide läbimõõdust või pikkusest tulenevaid erinevusi;
-
miski ei osutanud sellele, et India tootja toodete ja Hiina kinnistudetailide vahel esines mingeid erinevusi seoses kattekihis sisalduva kroomiga või kattekihiga üldiselt (mis põhimõtteliselt näitab galvaanimist);
-
ainsa järelejäänud toote kontrollnumbrite elemendi - CN-koodi - puhul leiti, et see ei ole usaldusväärne näitaja, sest erinevalt ELi ametiasutustest ei erista Hiina ega India ametiasutused vaatlusaluse toote määratlemiseks kasutatavat kümmet CN-koodi.
(35)
Seepärast keskendus komisjon kahele määrava tähtsusega erinevusele toodete vahel: ühelt poolt tugevusklassile ning teiselt poolt sellele, kas tegemist on standard- või erikinnitusdetailidega, mis osutab nii erinevatele klientidele kui ka erinevale kvaliteedile.
(36)
Normaalväärtust väljendati tehasest hankimise tasandil, mida oli kohandatud, et võtta arvesse India tootja kvaliteedikontrollist tingitud mõju hinnale, kuna Hiinas sellist kontrolli ei teostatud. Seega oli tulemus kaks normaalväärtuste loetelu, mida väljendati Hiina jüaanides kilogrammi kohta tugevusklasside kaupa: üks käsitles standard- ja teine erikinnitusdetaile.
(37)
Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid, et normaalväärtust ei ole võimalik avalikustada, sest see on seotud ühe India tootja konfidentsiaalse hinnaga omamaisel turul. Huvitatud isikuid teavitati aga, et Hiina tootjate tavaliselt eksporditav standardtüüpi 8.8 tugevusklassi kinnitusdetailide (toote kontrollnumbrite tabelis tähis „G”) tavapärane normaalväärtus tehasest hankimise tasandil jääb vahemikku 9-12 jüaani kilogrammi kohta.
2.2. 30. mai 2012. aasta teabe avalikustamise teatise kohta laekunud märkused
(38)
Üks importija ning neli eksportivat tootjat väitsid, et osalistele lisateabe kohta märkuste esitamiseks ette nähtud aeg (kümme päeva) oli liiga lühike. Komisjoni arvamuse kohaselt oli aga eespool nimetatud tähtaeg sobilik, arvestades asjaolu, et esitatav teave pidi üksnes täiendama andmeid, mis olid esialgse uurimise lõppedes lõplikus määruses juba avalikustatud. Seepärast leiti, et kõnealuse lisateabe uurimiseks ja selle kohta märkuste esitamiseks ette nähtud aeg on mõistlik.
(39)
Mõne osalise väitel oli komisjon öelnud, et tal ei ole füüsikaliste omaduste kohta mingit uut teavet peale normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud toodete tugevusklassi. See väide tuleb ümber lükata. Läbivaatamise selles etapis esitas komisjon lihtsalt täiendavaid selgitusi selle kohta, kuidas normaalväärtus esialgses uurimises kindlaks tehti. On tähtis rõhutada, et Hiina eksportivad tootjad olid nimetanud „tugevust” kui ühte asjakohast omadust. See ei tähenda aga, et komisjonil ei olnud mingit teavet muude füüsikaliste omaduste kohta.
(40)
Samade osaliste väitel oli komisjon ärakuulamiste ajal seoses ekspordihindade ja normaalväärtuse võrdlemise eesmärgil tehtavate võimalike kohandamistega öelnud, et eelistatav on kohandamine hinnaanalüüsi, mitte kulude analüüsi põhjal. Tegelikult selgitas komisjon, et algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt tuleb võrdluses võtta nõuetekohaselt arvesse hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi, mitte kulude erinevusi.
(41)
Seejärel kordasid kõnealused osalised oma väidet, mille kohaselt tuleb kohandamisel arvesse võtta ka erinevusi tootmiskuludes, näiteks tooraine tarbimise tõhususe, valtstraadi tarbimise, elektrikulu, isetoodetud elektri, töötaja kohta arvestatud tootlikkuse, mõistliku kasumitaseme ja tootmisvahenditega seotud erinevusi. Nagu eespool märgitud, on algmääruse artikli 2 lõikes 10 viidatud hinnale, mitte kulule. Asjaomased osalised ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et väidetavad erinevused kulus toovad kaasa hinnaerinevusi. Kui see on õigustatud, kasutatakse Hiina-taolisi üleminekumajandusi käsitlevates uurimistes võrdlusriiki, et välistada selliste mitteturumajanduslikes riikides esinevate hindade ja kulude arvessevõtmine, mis ei kujuta endast turujõudude tavalist tagajärge. Seega kasutatakse normaalväärtuse kindlakstegemiseks toimivate turumajanduste tootjate kulusid ja hindu käsitlevaid asendusandmeid. Seepärast lükatakse tagasi kõnealused väited, et kohandamisel tuleb arvesse võtta tootmiskulude erinevusi.
(42)
Peale selle väitsid nimetatud osalised, et 30. mail 2012 esitatud lisateave India tootja müüdavate toodete omaduste kohta ei olnud terviklik, kuivõrd väidetavalt puudusid andmed järgmiste tahkude kohta: kinnitusdetaili liigiga seotud erinevused; kattekiht ja kroomi kasutamine; läbimõõt ja pikkus; jälgitavus; ISO 9000; defektsete toodete osa ning muud kõvaduse, painduvuse, tugevuse, löögikindluse, vastupidavuse ja teiste hõõrdetegurite muud aspektid. Nad palusid selgitada põhjuseid, miks ei peetud asjakohaseks ülejäänud esialgsetes toote kontrollnumbrites sisalduvaid omadusi. Kõnealuseid küsimusi selgitati kahes teabe avalikustamise teatises, mis saadeti vastavalt 5. juulil ning lisati toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks 11. juulil 2012.
2.3. 5. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatis
(43)
Pärast osaliste esitatud lisateabe taotlust, mida on nimetatud põhjenduses 42, saadeti 5. juulil 2012 kõikidele huvitatud isikutele teine teabe avalikustamise teatis. Kõnealuses teatises esitati järgmine lisateave:
-
tabel, milles on esitatud nende standardkinnitusdetailide tugevusklasside kaupa arvutatud normaalväärtuste hinnatasemete vahemik, mida ainus koostööd tegev India tootja müüb India omamaisel turul sõltumatutele klientidele. Ühtlasi täpsustati, et valdav osa Hiina tootjate ekspordist kuulub tugevusklassi „G”;
-
India andmete põhjalik analüüs, mis näitas, et kodumaisel turul müüdavad standardkinnitusdetailid olid galvaanitud, mis vastavad toote kontrollnumbri koodile „A”. Seepärast tegi komisjon ettepaneku võrrelda eksporditud mudeleid A-tüüpi kattekihiga toodete normaalväärtusega;
-
pärast India omamaiste hinnaandmete eraldi analüüsimist tehti India tootja kasutatud müügikoodide tekstireast läbimõõtu ja pikkust käsitlevate andmete väljavõte. Võimaldamaks võrdlust Hiina äriühingute ekspordiga, koondati need andmed vahemikesse, et eristada toodete peamisi omadusi:
Näitaja
Läbimõõt
Pikkus
Väike
M4-M10
0-100 mm
Keskmine
M12-M20
100-200 mm
Suur
M22-M30
200-300 mm
-
seepärast tegi komisjon ettepaneku kasutada neid andmeid selleks, et normaalväärtust veelgi täpsustada ja arvutada selle põhjal dumpingumarginaalid. Kui eksporditud kinnitusdetailid ei jäänud asjaomastesse vahemikesse, siis neid dumpingu arvutamisel ei kasutatud. See mõjutas vaid väga väikest osa ekspordist;
-
komisjon esitas võrdluseks kavandatud läbivaadatud toote kontrollnumbrid:
Näitaja
Kirjeldus
Toote kontrollnumber
Standard-/erikinnitusdetail
Standardkinnitusdetail
S
Erikinnitusdetail
P
Tugevusklass
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Kattekiht
Galvaanitud kattekiht
A
Läbimõõt
M4-M10
S
M12-M20
M
M22-M30
L
Pikkus
0-100 mm
S
101-200 mm
M
201-300 mm
L
-
komisjon esitas ülevaate dumpingumarginaalidest, mida on muudetud vastavalt teabe avalikustamise teatises nimetatud ettepanekule, märkides, et kõnealuseid läbivaadatud dumpinguvastaseid marginaale ei käsitata automaatselt dumpinguvastase tollimaksuna, mille suhtes kehtib väiksema tollimaksu reegel;
-
lõpuks esitati ühe ELi tootja kohta uued tabelid 22, 23, 32, 33 ja 34 vastusena mõne huvitatud isiku märkustele, mille kohaselt 30. mai 2012. aasta teabe avalikustamise teatises esitatud teave ei olnud täielik, kuna kõnealustest tabelitest puudus mõni element või ei olnud nende kohta esitatud nõuetekohast kokkuvõtet.
2.4. Märkused 5. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatise kohta
(44)
Mõni osaline taotles lisateavet normaalväärtuse hinnataseme kohta. Nagu on märgitud põhjenduses 82, ei olnud võimalik hinnataset huvitatud isikutele avalikustada, sest tegemist on võrdlusriigi ühe tootja hindu käsitleva konfidentsiaalse teabega. 5. juulil 2012 avalikustati aga mittekonfidentsiaalsed andmed standardkinnitusdetailide normaalväärtuse kohta tugevusklasside kaupa nendele Hiina eksportivatele tootjatele, kes sellist teavet taotlesid, ning lisati ka uurimistoimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks. Kõnealuses teatises esitas komisjon tabeli, milles olid esitatud selliste standardkinnitusdetailide tugevusklasside kaupa arvutatud normaalväärtuste hinnatasemed, mida ainus koostööd tegev India tootja müüb India omamaisel turul sõltumatutele klientidele.
(45)
Samuti väitis mõni osaline, et komisjon oli neid 26. juunil 2012 peetud ärakuulamisel teavitanud sellest, et India omamaine müük hõlmas kahesugusega kattekihtiga tooteid, („A” ja „B” vastavalt esialgses uurimises kasutatud toote kontrollnumbrite tabelile). See väide ei ole põhjendatud. Komisjon teavitas kõnealuseid osalisi sellest, et läbivaatamise asjaomases etapis uuris ta kinnitusdetailide kattekihi liike, mida India tootja kasutas. 3. juulil 2012 toimunud järgmisel ärakuulamisel ning 11. juulil 2012 uurimistoimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks lisatud teatisega teavitati kõiki osalisi sellest, et India tootja kasutab standardkinnitusdetailide tootmisel kattekihti „A”.
(46)
11. juuli 2012. aasta ärakuulamisel palusid samad osalised komisjonil selgitada, kuidas on India tootja eristanud standard- ja erikinnitusdetailide normaalväärtust. Komisjon osutas, et seda tehti klientide nimede põhjal. Ent nagu tõendab kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku esitatud protokoll, ütles komisjon enne ärakuulamise lõppu, et ta peab seda küsimust selgitama, mida ta ka tegi järgnevas, 13. juuli 2012. aasta teatises, mis saadeti ärakuulamises osalenud osalistele ning lisati mittekonfidentsiaalsesse toimikusse kõikidele huvitatud isikutele tutvumiseks. Nimetatud osaliste väide, mille kohaselt oli komisjon öelnud, et „normaalväärtuse eristamine standard- ja erikinnitusdetailide vahel teostati muu hulgas klientide nimede põhjal”, ei ole seega täielik, sest nagu järgnevas põhjenduses on märgitud, esitati selle küsimuse kohta rohkem teavet.
(47)
Seoses standard- ja erikinnitusdetailide erinevusega on komisjoni 13. juuli 2012. aasta teatises selgitatud, et „ei saa välistada, et autotööstus kasutab teatavatel otstarvetel ka standardkinnitusdetaile”. Mõne osalise väitel leidis komisjon, et autotööstuses kasutatavaid kinnitusdetaile võib käsitada ka standardkinnitusdetailidena. Selline väide ei ole põhjendatud. Nagu asjaomases teatises on selgelt märgitud, tegi komisjon sellise avalduse olukorras, kus tal puudus India tootja klientide nimekiri. Ent nagu esialgse uurimise käigus kindlaks tehti ja nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool punktis 2.7, tellivad autotootjad kvaliteediga seotud ja ärilistel põhjustel alati eriprojekti järgi kavandatud kinnitusdetaile, et täita asjaomase tootmisharu suhtes kehtivate ISO standardite nõudeid. Seepärast käsitavad kinnitusdetailide tootjad, seahulgas India autotootjate veebisaitidel esitatud teabe kohaselt India tootjad, kõiki autotööstusele toodetavaid kinnitusdetaile eritoodetena. Kuna India tootja määratles kõik eritellimusel toodetud osad selgelt erikinnitusdetailidena, leiab komisjon, et autotööstusele suunatud standardkinnitusdetaile ei lisatud esialgse uurimise käigus esitatud standardkinnitusdetailide loetelusse.
(48)
Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportiv tootja esitasid eespool kirjeldatuga sarnaseid väiteid seoses autotööstusele suunatud kinnitusdetailide võimaliku lisamisega normaalväärtuse hulka ning väitsid peale selle, et isegi need autotööstuse kinnitusdetailid, mis ei ole valmistatud kliendi eritellimuse järgi, peavad ikkagi läbima spetsiaalse kvaliteedikontrolli või tuleb nende puhul täita jälgitavusega seotud nõudeid, mis muudavad need kallimaks, ning tavapäraselt tuleks neid käsitada erikinnitusdetailidena. Nende väitel olid alusetud komisjoni järeldused, mille kohaselt käsitati kõrgetasemelisteks rakendusteks kasutavaid kinnitusdetaile, mida ei toodetud kasutaja jooniste järgi, sellele vaatamata erikinnitusdetailidena, ning seepärast ei tegutsenud komisjon kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10, rikkudes õiglase võrdluse põhimõtet. Peale selle leidsid nad, et komisjoni järeldusi, mis põhinesid India tootja tehtud eristusel, ei olnud kohapeal kontrollitud. Eespool kirjeldatut arvesse võttes taotlesid nad komisjonilt standard- ja erikinnitusdetailide eristuse läbivaatamist ja kui see ei ole võimalik, siis teistsuguse normaalväärtust käsitleva andmekogumi kasutamist.
(49)
Komisjoni arutluskäiku seoses standard- ja erikinnitusdetailide eristamisega on juba tutvustatud eespool põhjenduses 47. Seoses väitega, et India tootja eristust ei ole kontrollitud, siis kontrollis komisjon läbivaatamise teel mitu korda müüginimekirju (st kontrollis põhjalikult müüginimekirjas sisalduvate müügitehingute valimit, et veenduda nimekirja õigsuses) vastavalt tavapärastele kontrollitavadele. Peale selle kontrolliti India tootja esitatud eristatud müüginimekirja, võrreldes seda eristatud kategooriate keskmise hinnatasemega, nagu on selgitatud nimetatud teatises. Seepärast ei ole põhjendatud väide, et komisjon ei kontrollinud India tootja esitatud andmeid.
(50)
Lisaks on andmete usaldusväärsuse piisav kinnitus ka kriteeriumid, mida India tootja kasutas erikinnitusdetailide määratlemiseks, st asjaolu, et need on valmistatud tellija jooniste järgi, nagu on märgitud eespool põhjenduses 47. Esialgses uurimises kohandas komisjon juba normaalväärtust, et võtta arvesse India tootja kvaliteedikontrolli etappe, mida valimisse kuulunud Hiina tootjad ei järginud. Nendel asjaoludel ei pea komisjon vajalikuks kasutada teistsuguseid normaalväärtust käsitlevaid andmekogumeid, nagu asjaomased osalised soovitasid. Lõpuks, nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 89, ei soostunud ükski teine tootja muudest võimalikest võrdlusriikidest, hoolimata komisjoni jõupingutustest, menetluses koostööd tegema.
(51)
Seoses võrdlusriigi India tootja andmete kasutamisega normaalväärtuse kindlaksmääramiseks väitis Euroopa turustajate ühendus (EFDA), et selline meetod ei ole asjakohane, võttes arvesse selle tootja tootevalikut, tootmismahtu, kliendiprofiili, turustamismeetodit ja turupositsiooni, mis ei ole võrreldavad Hiina eksportivate tootjate olukorraga. Peale selle väitis nimetatud ühendus, et Hiina hinnad on madalad, sest need kajastavad standardtoodete suuremahulise tootmise eeliseid, kuna tegemist on spetsialiseerunud ja tõhusate tootjatega. Lisaks taotles asjaomane ühendus üksikasjalikumat teavet India tootja standardkinnitusdetailide hindade ja tootmismahtude kohta. Lõpuks esitas EFDA Eurostati andmed kinnitamaks oma väidet, mille kohaselt Hiina Rahvavabariigi ja India kahe konkreetse CN-koodi alla kuuluva toote ekspordihindade võrdlus näitab, et kõnealuste toodete puhul moodustab India eksport 4 % Hiina Rahvavabariigi ekspordist ning et India ei ole asjaomase toote usaldusväärne eksporditurgudele tarnija.
(52)
Seoses võrdlusriigi India tootja valimise asjakohasusega viidatakse eespool esitatud põhjenduse 49 viimasele osale. Üldine väide, mille kohaselt Hiina ekspordihinnad kajastavad suuremahulise tootmise eeliseid, ei olnud põhjendatud ega kvantifitseeritud mõtestatud viisil, mis oleks läbivaatamise asjaomases etapis teostatud analüüsile kaasa aidanud. Seoses taotlusega saada India tootja andmete kohta lisateavet viidatakse põhjendusele 82, kus on käsitletud konfidentsiaalsust. Väite puhul, et India eksport ei olnud võrreldav Hiina Rahvavabariigi ekspordiga uurimisperioodi vältel ja pärast seda, loetakse normaalväärtuse kindlaksmääramisel kooskõlas algmäärusega asjakohaseks India omamaiseid hindu, mitte India ekspordihindu. Seepärast ei ole EFDA asjaomased väited põhjendatud.
(53)
Seoses India tootja kasutatud kattekihiga väljendasid Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportiv tootja kahtlusi ning palusid komisjonil selgitada, mil viisil pakkus konfidentsiaalne teave veenvaid tõendeid selle kohta, et India tootja müüs omamaisel turul üksnes galvaanitud kinnitusdetaile. Kontrolli käigus esitas India tootja tõendeid, mis võimaldasid komisjonil järeldada, et omamaiselt müüdavad standardkinnitusdetailid on galvaanitud ja vastavad algsetes toote kontrollnumbrites täpsustaud kattekihi liigile „A”. Sellistel asjaoludel leiab komisjon, et toimikus sisalduvad tõendid on piisavad järeldamaks, et omamaisel turul müüdavad standardkinnitusdetailid olid galvaanitud. Nagu on märgitud põhjenduses 81, tehti sellega seoses kohandus kroomist tuleneva erinevuse arvestamiseks.
2.5. Pärast 5. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatist taotletud lisateave
(54)
Mõni eksportiv tootja palus lisaselgitusi ja -teavet, et neil oleks võimalik taotleda oma esialgses uurimises kehtestatud dumpingumarginaali kohandamist, tuginedes järgmistele kaalutlustele:
a)
normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud tooteliikide omadused (CN-koodid, tugevusklass, standard- või eritoode);
b)
lisateave India tootja müüdavate toodete omaduste kohta, mida kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks;
c)
selgitused põhjuste kohta, miks ei kasutatud esialgsetes toote kontrollnumbrites sisalduvaid ülejäänud omadusi, ja
d)
kohandused, mis tuleb teha füüsikaliste omaduste erinevuste arvessevõtmiseks.
(55)
Seoses eespool punktiga a oli koostööd tegeva India tootja müüdavate kinnitusdetailide tugevusklass kõikidele osalistele saadetud küsimustikus kasutatud toote kontrollnumbrites sisalduva tugevuse näitaja, nagu on märgitud 30. mail 2012 esitatud teatises. Tugevusklassi kindlakstegemiseks kasutas India tootja müüginimekirjas toote kontrollnumbrite sama asjakohast elementi, milles veenduti kohapealse kontrolli käigus.
(56)
Standard- ja erikinnitusdetailide eristamist on selgitatud lõpliku määruse põhjenduses 54. Erikinnitusdetaile toodetakse kliendi jooniste järgi. Standardkinnitusdetaile toodetakse varudesse ja mitte vastavalt kindla kliendi täpsustustele. Vajadust eristada koostööd tegeva India tootja toodetud standard- ja erikinnitusdetaile on täielikult tunnistatud ning nagu on märgitud lõpliku määruse põhjendustes 51 ja 54, põhines valimisse kuulunud Hiina tootjate ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlus standardsetel kinnitusdetailidel.
(57)
Seoses punktis b tõstatatud küsimustega ei ole konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik avalikustada India tootja müüdavate kruvide ja poltide täpseid mudelitüüpe. Ent nagu eespool viidatud, tehti võrdlus sama kategooria - standard- või eritooted - raames ning toote kontrollnumbrites täpsustatud tugevusklasside kaupa kaalu põhiselt.
(58)
Seoses punktis b tõstatatud küsimustega taotles jällegi mitu huvitatud isikut lisateavet kattekihi kohta. Esialgse uurimise andmete täiendav analüüs näitas, et India omamaisel turul standardtootena müüdavatel kinnitusdetailidel on põhikattekiht, st need on galvaanitud. See teave esitati huvitatud isikute taotletud ärakuulamistel ja avalikustati uuesti asjaomast teavet küsinud huvitatud isikutele ning lisati ka toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks.
(59)
Kaks valimisse kuulunud eksportivat tootjat taotlesid lisateavet seoses kohandustega, et võtta arvesse kroomi kasutamist kattekihis. Nagu on selgitatud põhjenduses 81, analüüsiti täiendavalt koostööd tegeva India tootja esitatud müügiandmeid, mille tagajärjel kohandati normaalväärtust, et võtta arvesse kroomist tulenevaid erinevusi. Samad kaks eksportivat tootjat palusid lähemalt selgitada, kuidas määrati kindlaks koostööd tegeva India tootja omamaise müügi kasumlikkus, kas tootmiskulud on esitatud toote kontrollnumbrite põhjal või on kasutatud keskmisi kulusid ning kas normaalväärtus hõlmas toodete müümist mõnele sidusettevõttele.
(60)
Kogu asjakohast teavet normaalväärtuse kohta on käsitletud lõpliku määruse põhjenduses 94. Täpsustatud on ka seda, et kasutatud on ainult omamaist müüki sõltumatutele äriühingutele.
(61)
Hiljem väitsid kaks asjaomast eksportivat tootjat, et neil on tõsiseid kahtlusi selle kohta, kas kasumlikkuse ja tüüpilisuse kontrolli teostati nõuetekohaselt. Tüüpilisuse kontrollimise puhul oli kõnealustel eksportivatel tootjatel täpsemalt kahtlusi seoses sellega, kas India tootja omamaine müük moodustas läbivaadatud tooterühmades rohkem kui 5 % nende ekspordimahust. Seoses tüüpilisuse kontrollimisega leiti, et juhul, kui 5 % künnis ei olnud teatava tooteliigi puhul täidetud, oli omamaise müügi maht sellele vaatamata nõuetekohase võrdluse pakkumiseks piisav. Kasumlikkuse kontrollimise kohta kinnitati, et see teostati tooteliikide põhjal.
(62)
Seoses eespool punktis c tõstatatud küsimustega, st miks ei kasutatud normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel kõiki toote kontrollnumbrites esitatud omadusi, selgus uurimise käigus, et kõik toote kontrollnumbrites esitatud omadused ei oleks usaldusväärne näitaja. Esiteks seetõttu, et ei Hiina ega India ametiasutused erista vaatlusaluse toote määratlemiseks kasutatavat kümmet CN-koodi nagu ELi ametiasutused. Teiseks, nagu on selgitatud lõpliku määruse põhjenduses 48, väitis mitu osalist, et Hiina eksportivate tootjate toodetud kinnitusdetailid on standardtooted (vastupidavusklass peamiselt 4.8 ja 8.8 vahel), millel ei ole tooraine, vastupidavuse, kattekihi või sertifitseerimise/ohutusega seotud eriomadusi; mis on ette nähtud tavakasutuseks (mittekutsealaseks kasutamiseks ja üldiseks turustamiseks), mitte kõrgtehnoloogiliseks kasutuseks, ning mis ei vasta konkreetsete lõppkasutajate (nt auto-, keemia- või lennutööstus) rangetele nõuetele.
(63)
Seoses eespool punktis d tõstatatud küsimustega ei olnud vastuvõetavad sellised elemendid nagu „jälgitavus”, ISO 9000 standardid, defektsete toodete osa ning muud kriteeriumid, näiteks „kõvadus, painduvus, tugevus, löögikindlus, vastupidavus ja hõõrdetegur”, millele juhtisid tähelepanu kaks teist eksportivat tootjat, sest asjaomased äriühingud ei ole tõendanud, kuidas sellised elemendid mõjutavad normaalväärtuse ja ekspordihinna võrreldavust.
(64)
Kuna puudub igasugune konkreetne teave võrreldavuse väidetava puudulikkuse kohta, mida esialgse uurimisega seotud huvitatud isikud lisaks esitatud soovitustele väitsid, ning võttes arvesse täiendava teabe piiratud kättesaadavust muude tehniliste omaduste, näiteks kattekihi kohta, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et huvitatud isikute endi rõhutatud põhitegurid ja -erinevused, eelkõige tugevusklass ning asjaolu, kas tegemist on standard- või eritootega, on piisav alus, mille põhjal normaalväärtust ja ekspordihindu võrrelda.
2.6. Normaalväärtust käsitleva teabe täiendav avalikustamine 11. juulil 2012
(65)
11. juulil 2012 avalikustas komisjon täiendavalt normaalväärtuse uue liigituse, mida on kirjeldatud eespool, ja dumpingumarginaalide kavandatud ümberarvutuse eespool selgitatud alustel, ning palus esitada märkusi.
(66)
Nagu on märgitud põhjenduses 32, esitas India tootja oma esialgses teabes omamaise müügi nimekirja ilma toote kontrollnumbriteta. Müügitehinguid sai tuvastada üksnes artikli koodi (st igale tootele kehtestatud sisekoodi) ja toodet kirjeldava tekstirea põhjal, näiteks:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Nagu on selgitatud lõpliku määruse põhjendustes 48-57, oli India äriühingu omamaine müük jaotatud standard- ja erikinnitusdetailide müügiks, milleks kasutati põhjenduses 77 täpsustatud eristust. Selle tulemusel esitati omamaise müügi nimekiri kahe toimikuna: standardtoodete omamaise müügi nimekirja ja eritoodete omamaise müügi nimekirjana. Selliseid müügitehinguid, mida ei olnud võimalik määratleda ei standard- ega eritoodete müügina, ei võetud normaalväärtuse edasises arvutamises arvesse.
(68)
Ühtlasi selgus uurimise käigus, et normaalväärtuse kindlakstegemiseks on vaja kasutada kinnitusdetaili tugevusklassi. India äriühing määras kindlaks tugevusklassid kõikide standard- ja eritoodete omamaise müügi nimekirja ridade kohta, mis esitati veerus „Klass”, näidates ära tugevusklassi, näiteks:
KIRJELDUS
KLASS
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Selle põhjal arvutati esialgne normaalväärtus, kasutades standard- ja eritoodete eristust ning tugevusklassi, nagu on kirjeldatud rakendamise läbivaatamist käsitleva teabe esmakordse avalikustamise teates (30. mai 2012).
(70)
Nagu on märgitud põhjenduses 54, palus mõni eksportiv tootja lisaselgitusi, viidates kinnitusdetailide kattekihil, läbimõõdul ja pikkusel põhineva võrdluse puudumisele, ning väitis, et see võib mõjutada algselt arvutatud normaalväärtuse taset.
(71)
Toote kontrollnumbrite puudumisel analüüsiti iga tehingu tekstirea kirjeldust (olles koondanud sama kirjeldusega tehingud), et teha kindlaks müüdud kinnitusdetailide läbimõõt ja pikkus. Eespool esitatud näites tähistab M8 läbimõõtu ja 16 pikkust. Antud juhul on seega kirjeldatud 8 mm läbimõõduga ja 16 mm pikkust kruvi. 1,25 osutab keerme sammule, mida vaatlusaluse toote liigitamiseks ei kasutatud.
(72)
Hiina eksportivate tootjate kasutatud toote kontrollnumbrite puhul on asjaomased andmed esitatud mõnevõrra erinevalt. Eespool kirjeldatud kruvi läbimõõtu ja pikkust oleks tähistatud „080016”.
(73)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna kokkulangevuse tagamiseks liigitas komisjon läbimõõdu ja pikkuse kolme võrdsesse vahemikku, nagu on kirjeldatud 5. juuli 2012. aasta teises teabe avalikustamise kirjas:
Näitaja
Läbimõõt
Pikkus
Väike
M4-M10
0-100 mm
Keskmine
M12-M20
100-200 mm
Suur
M22-M30
200-300 mm
(74)
Väike arv India tootja müügitehinguid jäi väljapoole kõnealuseid vahemikke ning neid ei kasutatud normaalväärtuse arvutamisel. Eespool kirjeldatud kruvi oleks läbivaadatud toote kontrollnumbrite puhul seega tähistatud „GSS”: tugevusklass 8.8; väike läbimõõt; lühike pikkus.
(75)
Eespool kirjeldatud näite põhjal oli selge, et toodet kirjeldav tekstirida ei sisalda mingit teavet India omamaise tootja kasutatud kattekihi kohta. Seepärast tutvuti uurimistoimikuga, et leida tõendeid võimaliku kattekihi liigi kohta, mida India tootja omamaisel turul müüdud standardkinnitusdetailidel kasutas. Toimikus sisalduv konfidentsiaalne teave, mida kontrolliti India tootja valdustes, näitas, et omamaisel turul müüdavate kinnitusdetailide puhul kasutati galvaanimist (toote kontrollnumbrite põhjal liik „A”), ning see teave avalikustati kõikidele osalistele 5. juulil 2012.
2.7. Märkused 11. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatise kohta
(76)
Eespool nimetatud avalikustamisteatisele vastas mitu eksportivat tootjat. Nende eksportivate tootjate taotlusel korraldati ärakuulamine, mida juhatas kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik, et jätkata dialoogi komisjoniga ning arutada asjaomaste tootjate tõstatatud punkte. Eelkõige tõstatasid eksportivad tootjad järgmised küsimused:
a)
meetod, mille põhjal oli India tootja omamaises müügis eristanud standard- ja eritooteid;
b)
juhul kui mõnda autotööstusele müüdud kinnitusdetaili käsitati standardkinnitusdetailina, oleks põhjendatud „oluline kohandamine”;
c)
normaalväärtuse kohandamine artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, et võtta arvesse valtstraadi Indiasse importimisel tasutud kaudseid makse;
d)
kroomi (VI) sisaldus standardkinnitusdetailide kattekihis;
e)
meetod, mida komisjon kasutas juhul, kui puudus konkreetsetele eksporditehingutele vastav omamaine müük, ja
f)
India tootja omamaise müügi tootekoodide avalikustamine.
(77)
Seoses punktiga a jagas India tootja omamaise müügi standard- ja eritoodete müügiks, käsitades kliendi jooniste järgi toodetud kinnitusdetaile erikinnitusdetailidena ja muud müüki, st tooteid, mis ei olnud valmistatud konkreetsete või kliendilt saadud jooniste järgi, standardkinnitusdetailidena.
(78)
Seoses punktiga b ja nagu on täpsustatud toimikusse lisatud 13. juuli 2012. aasta teatises, mis saadeti nimetatud huvitatud isikutele pärast 11. juulil peetud ärakuulamist, kinnitas komisjon, et nagu on märgitud eespool, viitab komisjon klientide nimede puudumisel põhjendusele 47. Peale selle täheldab komisjon, et Euroopa kinnitusdetailide tootjate ühendus on väitnud järgmist: „kui Euroopas tellib klient - eriti autotööstusest pärit klient - kinnitusdetaili, mis toodetakse joonise järgi, kuid mis ühtlasi vastab täielikult rahvusvahelistele standarditele (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), käsitab kinnitusdetaili tootja seda toodet igal juhul eritootena ja tuvastab selle äriühingu siseklassifikatsioonis eritootena []; niimoodi toimivad kinnitusdetailide tootjad kõikjal maailmas, sealhulgas Indias”. Seega on komisjon kindel, et esialgse uurimise järelduste tegemise ajal esitatud standardkinnitusdetailide loetelu ei sisaldanud autotööstusele suunatud standardkinnitusdetaile. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
(79)
Seoses punktiga c tõstatasid eksportivad tootjad ärakuulamisel küsimuse kohandamise kohta algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, et võtta arvesse valtstraadi Indiasse importimisel tasutavaid tollimakse, mis sisalduvad normaalväärtuses, kuid mitte Hiina ekspordihinnas. Esialgses uurimises valimisse kuulunud Hiina äriühingud ostsid Hiinas toodetud valtstraati.
(80)
India tootja imporditud tooraine suhtes kehtis põhitollimaks (5 % hinnatavast väärtusest) ja tollimaksuga seotud haridusmaks (3 % põhitollimaksust pluss tasakaalustava tollimaksu summa). Ent algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt saab sellist kohandamist kaudsete maksude arvessevõtmiseks taotleda juhul, kui omamaiseks tarbimiseks ette nähtud samasuguse toote või selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tasutavaid impordimakse ei nõuta sisse või need tagastatakse samasuguse toote Euroopa Liitu eksportimisel. Kuna ei ole väidetud ega esitatud tõendeid selle kohta, et eespool nimetatud eksportivate tootjate ekspordi puhul ei nõuta toorainelt (valtstraat) sisse impordimakse või et sellised maksud tagastatakse, tuleb kõnealune väide tagasi lükata. Peale selle ei võimaldata sellist kohandamist tavaliselt siis, kui asjaomane eksportiv tootja hangib kogu oma tooraine omamaistelt tarnijatelt ega tasu seetõttu mingeid impordimakse, nagu on tegemist käesoleva läbivaatamise puhul.
(81)
Seoses eespool punktiga d näitavad esialgses uurimistoimikus esitatud tõendid, et India omamaisel turul müüdud standardkinnitusdetailide tavapärane kattekiht sisaldas kroomi (Cr3), mis langes seetõttu kokku toote kontrollnumbrites esitatud määratlusega, mille kohaselt kattekihile ei ole lisatud kroomi (VI). Seepärast arvutati dumpingumarginaalid ümber, võttes ekspordi poole peal arvesse kõige kallimat kroomi sisaldavat kattekihi liiki, kohandamata seejuures ekspordihinda. Kaks eksportivat tootjat väitsid, et kattekihiga seotud teave käsitles praegust olukorda, mitte uurimisperioodi jooksul valitsenud olukorda. See ei vasta tõele. Esialgse uurimise käigus teostatud kontrolli käigus saadi kinnitatud tõendeid, mis näitasid, et kõik esialgse uurimisperioodi jooksul Indias omamaiselt müüdud standardkinnitusdetailid olid galvaanitud.
(82)
Seoses eespool punktiga e on leidnud kinnitust, et dumpingumarginaalide arvutamisel lähtuti sellest, et vastava omamaise müügi puudumise korral jäeti eksporditehingud dumpingu arvutamisest välja. Mõne osalise väitel puudus alus teatavate eksporditehingute dumpingumarginaali arvutamisest väljajätmiseks. Kõikide valimisse kuulunud Hiina eksportivate tootjate puhul leiti aga omamaise müügi ja ekspordimüügi vahel märkimisväärseid kokkulangevusi, mis võimaldasid õiglaselt kajastada eri osaliste müügitehinguid.
(83)
Seoses eespool punktiga f väitsid Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportija, et India tootja ei esitanud mõjuvaid põhjuseid, miks ta ei lubanud komisjonil avalikustada enda omamaise müügi tootekoode käsitlevat eriteavet. Komisjon esitas mitme toimikule lisatud teatise, kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud teabe avalikustamise teatise ning Hiina kaubanduskojale ja kõikidele asjaomase taotluse esitanud Hiina eksportijatele ärakuulamiste tagamise kaudu võimalikult palju teavet, järgides samas konfidentsiaalsuseeskirju. Mis puudutab taotlust avalikustada India tootja tootekoodid, siis võimaldaks selle teabe avalikustamine teistel osalistel piisavalt täpselt arvutada India tootja omamaiseid hindu, mida tuleks konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks vältida. Kui komisjon jätab konfidentsiaalse teabe kaitsmata, võib see kaasa tuua kahjunõudeid ja heidutada uurimistes vabatahtlikult koostööd tegevaid võrdlusriikide äriühinguid. Seepärast lükati kõnealune taotlus tagasi.
2.8. Lõplikus määruses normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodites tehtud kohandused
(84)
Võttes arvesse väiteid, mille Hiina eksportivad tootjad esitasid käesoleva läbivaatamise käigus seoses tooteliikide määratlusega India toodete normaalväärtuse arvutamises ning mille kohaselt olid lisaks standard- ja eritoodete eristamisele ning tugevusklassile olulised ka sellised elemendid nagu läbimõõt, pikkus ja kattekiht, ning järgnevaid ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul peetud ärakuulamisi ja dialooge, vaadati India tootja andmed uuesti läbi.
(85)
Pärast nimetatud uut läbivaatamist suutis komisjon teha kindlaks India omamaisel turul müüdavate kinnitusdetailide läbimõõdu ja pikkuse. Selleks et kõnealuseid kinnitusdetaile oleks võimalik õiglaselt võrrelda Hiina Rahvavabariigist eksporditud toodetega, määrati nii läbimõõdu kui ka pikkuse puhul kindlaks vahemikud ning arvutati iga vahemiku kohta normaalväärtus. Seda on selgitatud ka kahes teatises (5. ja 11. juuli 2012), mis tehti kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele. Tänu vahemikesse koondamisele, mille eesmärk oli eristada India tootja müüdava toote põhiomadusi, võimaldas selline meetod õiglast võrdlust Hiina äriühingute ekspordiga, mida huvitatud isikud taotlesid. Järgnevalt märkisid kaks eksportivat tootjat, et neil ei olnud täielikku teavet, väites, et kuna liigitamine ei olnud selge ega sobilik, ei olnud neil seetõttu piisavalt andmeid, et taotleda kohandamist füüsikaliste erinevuste arvessevõtmiseks. Ent lisaks nendele üldistele väidetele ei esitanud asjaomased kaks eksportivat tootjat mingeid tõsiseltvõetavaid alternatiivseid ettepanekuid ega arvestatavaid tõendeid. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
(86)
EFDA väitis, et läbimõõdu ja pikkuse kasutamine ei kajasta tegelikkust, ning pakkus välja nende kahe kriteeriumiga seotud alternatiivse võimaluse, mis nende arvates võimaldas välistada teatavate toodete väljajätmise, samas sellist alternatiivset lähenemist põhjendamata. Komisjoni kavandatud liigituse puhul ei jäetud välja ühtegi tooteliiki (hõlmatud olid kõik läbimõõdu ja pikkuse võimalikud kombinatsioonid) ja seega ei olnud võimalik asjaomast väidet lähemalt uurida.
(87)
Leiti, et kõik müüdud standardkinnitusdetailid on galvaanitud, ja seega võeti normaalväärtuse arvutamise aluseks kattekiht, mis vastab toote kontrollnumbrite koodile „A”. Kui valimisse kuulunud Hiina eksportiv tootja ei eksportinud kattekihi liigile „A” vastavaid kinnitusdetaile, kasutati lähimat kattekihi liiki, kohandamata sealjuures ekspordihinda.
(88)
Tugevusklassi käsitlevaid andmeid ning standard- ja eritoodete eristust ei muudetud.
(89)
Kaks eksportivat tootjat taotlesid kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, et uurida võrdlusriigi India tootja konfidentsiaalseid andmeid ja esitada tagatised seoses tema omamaise müügi konfidentsiaalsusega, aga ka seoses küsimustega, mis käsitlesid standardkinnitusdetailide kattekihti, kroomi sisaldust kattekihis ning standardkinnitusdetailide pikkuse ja läbimõõduga seotud teabe väljavõtet. Pärast võrdlusriigi India tootja konfidentsiaalsete andmetega tutvumist selgitas ärakuulamise eest vastutav ametnik kahe eksportiva tootja esitatud küsimusi. Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruanne lisati toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks.
(90)
Hoolimata eespool nimetatud lisateabest, selgitustest, ärakuulamistest ja peetud dialoogist väitsid teatavad osalised jätkuvalt, et neil puudus teave, mis võimaldaks neil taotleda kohandusi õiglase võrdluse tagamiseks. Kooskõlas apellatsioonikogu nõuetega (7) esitas komisjon osalistele põhjalikku teavet normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud tooterühmade kohta. Peale selle esitas komisjon pikendatud ajavahemiku jooksul (30. mai 2012 kuni 19. juuli 2012) teavet ning vastas kõikide osaliste tõstatatud küsimustele. Peale selle nähti kõikidele osalistele ette täiendav 20-päevane ajavahemik lõplikult avalikustatud teabe kohta märkuste esitamiseks.
(91)
Vastupidiselt apellatsioonikogu aruandele väitsid samad osalised, et komisjon keeldus avalikustamast teavet normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud India tootja konkreetsete toodete kohta, esitamata selleks veenvaid põhjendusi. Dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikes 5 on sätestatud, et uurimisasutused käsitavad konfidentsiaalset teavet või konfidentsiaalselt esitatud teavet konfidentsiaalsena. Käesoleval juhul esitas India tootja teavet omamaisel turul müüdavate tooteliikide kohta konfidentsiaalselt ning asjaomane äriühing on uuesti esitanud komisjonile konfidentsiaalse kohtlemise taotluse, mille kohaselt ta peab asjaomast teavet endiselt rangelt konfidentsiaalseks, nagu on viidatud põhjenduses 82. Ühtlasi väitsid kõnealused osalised, et komisjon ei esitanud mõtestatud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet India tootja esitatud teabest, nagu aruannetega nõutakse. Ent nagu eespool esitatud põhjendustes märgitud, esitas komisjon käimasoleva dialoogi käigus huvitatud isikutele konfidentsiaalsuse piires India tootja kohta kogu asjakohase teabe, et neil oleks võimalik oma huve kaitsta.
2.9. Normaalväärtuse kindlakstegemine Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul: normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlus
(92)
Vastavalt eespool kirjeldatule arvutati normaalväärtus ja võrreldi seda ekspordihinnaga. Hinnaerinevuste kõrvaldamiseks kohandati ekspordihinda juhul, kui vaatlusaluste kinnitusdetailide kattekihile oli lisatud kroomi (VI). Sarnaselt esialgsele uurimisele võrreldi neid kahte väärtust tehasest hankimise tasandil.
2.10. Taotlused kohandamiseks toote omaduste põhjal
(93)
Üks eksportiv tootja taotles algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a alusel kohandamist, et võtta arvesse vaatlusaluse toote mitmesuguste liikide (kuuskantkruvid, puidukruvid, poldid) füüsikalisi erinevusi. Kuna täielikud normaalväärtust käsitlevad andmed ei ole kõnealusele eksportivale tootjale konfidentsiaalsusega seotud põhjustel kättesaadavad, tugines äriühing kinnitusdetailide eri liikide hinnaerinevuste ulatuse tõendamiseks enda ekspordihindadele.
(94)
Esialgses uurimises eristati normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel standard- ja erikinnitusdetaile, nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 102, ning tehti kindlaks ka tugevusklassid. Kuna võrdlusriigi tootja ei esitanud toote kontrollnumbrite järgi liigitatud teavet, nagu talt paluti, ei kasutatud käesoleval juhul kõiki toote kontrollnumbrites esitatud näitajaid. Ühe esialgsetes toote kontrollnumbrites sisalduva elemendi eesmärk oli teha kindlaks kinnitusdetailide eri liigid vastavalt sellele, millise CN-koodi alla need kuuluvad. Arvestades asjaolu, et India tootja ei esitanud sellist teavet, ei olnud esialgses uurimises võimalik seda elementi võrdlemisel kasutada.
(95)
Eksportiva tootja esitatud teave viitas sellele, et põhjendatud võib olla kohandamine kinnitusdetailide mitmesuguste liikide arvessevõtmiseks. Väljapakutud meetodid ei leitud aga olevat asjakohased, sest nagu on selgitatud põhjenduses 34, ei esitanud äriühing tooteliikide kohta algselt taotletud täpset CN-koodide kohast teavet. Alternatiivse võimalusena kontrolliti liidu tootmisharu hinnaerinevusi liidu turul, et teha kindlaks, kas eri liiki kinnitusdetailide vahel esineb hinnaerinevusi. Liidu tootmisharu esitas täieliku teabe vastavalt toote kontrollnumbritele, nagu seda algselt küsiti. Kõnealune kontroll kinnitas, et sõltuvalt kinnitusdetailide liigist on hinnad ELi turul erinevad. Selle põhjal leiti olevat asjakohane kohandada normaalväärtust, et selliseid erinevusi arvesse võtta. Kohandamise alusena võeti liidu tootmisharu keskmiseks müügihinnaks liidu turul „1” ning kõikidele üksikutele tooteliikidele määrati eraldi väärtus, sõltuvalt nende hinna ja keskmise hinna suhtest. Seejärel kohaldati neid väärtusi normaalväärtuse suhtes, mida kasutati kõikide eksportiva tootja eksporditavate tooteliikidega võrdlemiseks.
(96)
Kuna kõnealuste kohandamiste aluseks oli erinevate füüsikaliste omaduste turuväärtus ELi turul, leiti olevat asjakohane kohandada samamoodi kõikide eksportivate tootjate dumpingumarginaalide arvutamist.
(97)
Pärast üldist teavet avalikustava dokumendi avaldamist väitsid masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (CCME) ja üks Hiina eksportija, et komisjon rikub jätkuvalt WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõiget 4 ning artikli 6 lõikeid 2 ja 4, esitamata õigeaegselt teavet selle kohta, mille põhjal võrreldi ekspordihinda ja normaalväärtust, ning palus komisjonil avalikustada terviklik teave normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud tooteliikide kohta, et täita oma kohustust pakkuda Hiina eksportivatele tootjatele võimalust tagada oma huvide kaitsmine ja esitleda oma juhtumit täieliku teabe põhjal ning tagada ekspordihindade ja normaalväärtuse õiglane võrdlemine. Seepärast palusid nimetatud osalised komisjonil kontrollida uuesti järgmist:
a)
normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud tooteliikide täielik avalikustamine;
b)
selle tagamine, et Hiina eksportivate tootjate toodetud standardkinnitusdetaile ei võrrelda selliste võrdlusriigi tootja toodetud kinnitusdetailidega, mis on ette nähtud kasutamiseks kõrgetasemelistes rakendustes;
c)
esitada tõendeid selle kohta, kuidas põhjendada kohandamistaotlusi;
d)
esitada teavet selle kohta, kuidas on tehtud teatavad kohandused, ja
e)
ELi kohustus mitte jätta arvesse võtmata ühtegi eksporditehingut.
(98)
Seoses punktiga a leitakse, et võttes arvesse 30. mai 2012. aasta, 11. juuli 2012. aasta ja 13. juuli 2012. aasta teabe avalikustamise teatiste, 31. juulil 2012 saadetud üldist teavet avalikustava dokumendi ning eelkõige põhjenduste 77-96 ja konsultatsiooniprotsessi käigus peetud ärakuulamiste kaudu kättesaadavaks tehtud teavet, on huvitatud isikutele avalikustatud kogu võimalik teave konfidentsiaalsust käsitlevate nõuete piires.
(99)
Seoses punktiga b, mis käsitleb vajadust tagada, et Hiina eksportivate tootjate toodetud standardkinnitusdetaile ei võrrelda selliste võrdlusriigi tootja toodetud kinnitusdetailidega, mis on ette nähtud kasutamiseks kõrgetasemelistes rakendustes, on seda aspekti käsitletud põhjenduses 78 eespool. Igasuguste uute tõendite puudumisel ning üksnes nimetatud osaliste väidete põhjal, mille kohaselt võidi kasutada muudeks kõrgetasemelisteks rakendusteks kui autotööstusele ette nähtud kinnitusdetaile, on toimikus kättesaadav teave komisjoni arvamuse kohaselt piisavalt usaldusväärne tagamaks, et asjaomase Hiina eksportija ekspordihindadega võrdlemiseks kasutatud normaalväärtuse kindlaksmääramine põhines ainult standardkinnitusdetailidel.
(100)
Seoses punktiga c ja väidetega, mille kohaselt komisjon ei esitanud teavet selle kohta, kuidas Hiina eksportijad võiksid põhjendada oma kohandamistaotlusi seoses selliste elementidega nagu „jälgitavus”, ISO 9000 standardid, defektsete toodete osa ning muud kriteeriumid, näiteks „kõvadus, painduvus, tugevus, löögikindlus, vastupidavus ja hõõrdetegur” (vt põhjendus 63 eespool) ning imporditollimaksudega seotud kuludega (vt põhjendused 79 ja 80 eespool), teeb komisjon järgmised tähelepanekud. Esiteks tuletatakse meelde, et osalised on juhtinud nendele elementidele tähelepanu ilma mingeid täpsemaid üksikasju esitamata. Ärakuulamise eest vastutava ametniku 11. juulil 2012 korraldatud ärakuulamisel palus komisjon osalistel esitada eespool nimetatud küsimuste kohta lisateavet, mida aga ei tehtud. Seoses taotlusega võtta ekspordihindade kohandamisel arvesse valtstraadi Indiasse importimisel kehtivaid tollimakse ja üldisemalt asjaolu, et Hiina eksportivatel tootjatel on juurdepääs odavamale toorainele, selgitas komisjon põhjenduses 80 üksikasjalikult põhjust, miks selline kohandamine ei ole vastuvõetav. Peale selle, nagu on täpsustatud algse määruse põhjenduses 63, ei kajastanud tähtsaimale toorainele - terasest valtstraadile - tehtavad kulutused oluliselt turuväärtusi. Täheldati, et terasest valtstraadi hind oli omamaisel turul märkimisväärselt madalam kui muudel turgudel. Seepärast ei saa kasutada selliseid moonutatud hindu kohandamise alusena, nagu nimetatud osalised taotlesid. Sellistel asjaoludel ei mõista komisjon, millist lisateavet oleks Hiina kaubanduskoja ja eksportiva tootja seisukohast võimalik esitada, et kahte kõnealust kohandamistaotlust täiendavalt põhjendada.
(101)
Seoses punktiga d tuletatakse meelde, et teave, mis käsitleb „normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud ELi tootjate tooteliike ja nende hinnatasemeid, aga ka sellest tulenevate võrdlusriigi tootja normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud tooteliikide kohandamiste mõju”, on konfidentsiaalne ning seda ei saa avalikustada. Hiina kaubanduskoda ja üks Hiina eksportiv tootja palusid täiendavalt selgitada, kuidas on teostatud kohandamine kattekihi erinevuste arvessevõtmiseks. Ent nagu on viidatud põhjenduses 92 eespool, tuleb tähele panna, et komisjon osutas konkreetse teabe avalikustamise dokumendis, milliseid eksporditud tooteliike on kohandatud, võimaldades seega asjaomastel osalistel mõista, kuidas kohandamine on teostatud.
(102)
Seoses punktiga e ja väidetava vajadusega võtta WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 4 punkti 2 kohase õiglase hinnavõrdluse tagamiseks dumpingu arvutamisel arvesse kõiki võrreldavaid eksporditehinguid märgib komisjon, et ta järgib täpselt nimetatud osaliste palvet ja soovitusi kohandada dumpingumarginaalide kindlakstegemiseks kasutatud normaalväärtust. Kasutatud meetodid, mida on selgitatud põhjendustes 93-96 eespool, ning põhjused, miks kindlakstehtud dumpingu mahtu väljendati protsendimäärana dumpingu mahu arvutamises kasutatud eksporditehingutest, on kirjeldatud põhjendustes 107-108 allpool, on täielikus kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 4 punktiga 2, milles on viidatud võrreldavatele eksporditehingutele. Antud juhul on võrdluseks kasutatud kõiki võrreldavaid tehinguid (tooteliikide kaupa). Seepärast oli mõistlik väljendada kindlakstehtud dumpingu mahtu protsendimäärana nendest eksporditehingutest, mida kasutati dumpingu mahu arvutamiseks.
(103)
Pärast üldise teabe avalikustamist kordasid kaks Hiina eksportivat tootjat, et tuleb teha kohandusi võtmaks arvesse väidetavaid erinevusi tooraine tarbimise tõhususes ning tooraine paremat kättesaadavust, tõhusamat elektritarbimist ja madalamat tootlikkust töötaja kohta. Tuletatakse meelde, et esialgses uurimises ei võimaldatud ühelegi Hiina eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist ning ei saa leida, et nende kulustruktuur kajastab selliseid turuväärtusi, mida saaks kasutada kohandamise alusena, eelkõige seoses tooraine kättesaadavusega. Peale selle tuleb märkida, et Hiina Rahvavabariigis kasutusel olevad tootmisprotsessid leiti olevat võrreldavad India tootja protsessidega ning väidetavad erinevused leiti olevat väga väikesed. Antud juhul tehti kindlaks, et India tootja konkureerib India omamaisel turul mitme teise tootjaga ja tema hinnad kajastavad täielikult omamaisel turul valitsevat olukorda. Nagu on märgitud põhjenduses 41 eespool, tuli normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutada toimivate turumajanduste tootjate kulusid ja hindu käsitlevaid asendusandmeid.
(104)
Samad kaks Hiina eksportivat tootjat väitsid, et läbimõõtu ja pikkust käsitlevate andmete vahemikesse koondamisel ei peaks komisjon viitama vahemikele, vaid kasutama võrdluse teostamisel pikkust ja läbimõõtu käsitlevaid tegelikke andmeid. Esiteks, nagu on märgitud põhjenduses 70 eespool, leppis komisjon pärast 26. juunil 2012 korraldatud ärakuulamist samade osalistega kokku läbimõõdu ja pikkuse vahemike kehtestamise, et võtta arvesse füüsikaliste omaduste mõju hindadele. Nimetatud osalised ise viitasid mõnele võimalikule vahemikule, komisjon aga osutas ärakuulamise jooksul, et väljapakutud vahemikud tuleks läbi vaadata tagamaks kõikide eksporditud tooteliikide kokkusobitamine India tootja selliste tooteliikidega, mis nendega lähedalt sarnanevad. Teiseks väitsid nimetatud osalised näiteks 3. juulil 2012 peetud ärakuulamise jooksul korraldatud esitluses, et läbimõõdul on väike mõju tooraine tarbimisele ühiku kohta. Seepärast lükati see väide tagasi.
2.11. Dumpingumarginaalid
(105)
Dumpingumarginaalid kehtestati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal.
(106)
Käesolevas läbivaatamises käsitletud eksportiva tootja lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Läbivaadatud lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendina CIF-impordihinnast Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:
Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja
Kehtiv dumpingumarginaal
Läbivaadatud dumpingumarginaal
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad
78,1 %
54,1 %
Kõik teised äriühingud
115,4 %
74,1 %
(108)
Üks eksportiv tootja väitis, et tema dumpingumarginaali arvutamisel tuleb dumpingu kogumahtu väljendada protsendina kõikide eksporditehingute kogu CIF-hinnast, mitte protsendina dumpingu arvutamisel kasutatud eksporditehingutest. Asjaomase äriühingu arvamuse kohaselt eeldatakse vastasel korral dumpingut nende eksporditehingute puhul, mida dumpingu kindlaksmääramisel ei kasutata.
(109)
Ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlus tehti ainult nende Hiina eksportiva tootja eksporditud tooteliikide kaalutud keskmise põhjal, millele vastavat tooteliiki tootis ja müüs ka India tootja. Seda peeti kõnealuse eksportiva tootja võimaliku dumpingutaseme kindlaksmääramisel kõige asjakohasemaks aluseks; kui kõiki muid eksporditud tooteliike oleks püütud kokku sobitada India tootja väga sarnaste tooteliikidega, oleks selle tulemus olnud ebatäpsed järeldused. Selle põhjal on õige väljendada leitud dumpingu kogust protsendina nendest eksporditehingutest, mida kasutati dumpingu koguse arvutamisel - seda järeldust peetakse tüüpiliseks kõikide eksporditud tooteliikide puhul. Sama lähenemisviisi kasutati teiste eksportivate tootjate dumpingumarginaalide arvutamisel.
3. Liidu tootmisharu määratlus
(110)
Nagu on viidatud algatamisteates, hindas komisjon uuesti liidu tootmisharu määratlust, et võtta arvesse VLO aruannetes sisalduvaid soovitusi, mille kohaselt EL ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõikega 1, jättes liidu tootmisharu määratlusest välja need tootjad, kes ei soovinud valimis osaleda, ning leides, et algmääruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud 25 % künnis kajastab automaatselt „olulist osa” liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust. 15. juulil 2011 avaldatud apellatsioonikogu aruande punktis 430 tunnistatakse, et „kinnitusdetailide tööstuse killustatud olemus võis aga võimaldada sellist väikest osakaalu, kuna ulatuslikuma teabe kogumine ei oleks teostatav, tingimusel et komisjoni tootmisharu määratlemise protsessiga ei kaasnenud olulist moonutamise riski. [] piirates omamaise tootmisharu määratluse tootjatega, kes soovisid valimis osaleda, jättis komisjon välja asjakohast teavet esitanud tootjad” (rõhk lisatud). Viimati nimetatud tootjad lisataksegi nüüd liidu tootmisharu määratlusse.
(111)
Esialgses uurimises leiti, et valimis osalema nõustunud ja esialgses uurimises täielikku koostööd teinud liidu tootjate toodang moodustas 27,0 % vaatlusaluse toote kogutoodangust Euroopa Liidus. Seepärast leiti, et algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustasid need äriühingud liidu tootmisharu.
(112)
Pärast VLO aruannete järelduste esitamist ning kehtivate dokumentide põhjal kõikidelt sellistelt ELi tootjatelt, kes olid Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise teate (8) punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtajaks endast märku andnud, ning olenemata sellest, kas nad osutasid oma valmisolekule valimis osaleda, tegi komisjon uue arvutuse, mille kohaselt liidu tootmisharu moodustas tegelikult 36,3 % vaatlusaluse toote Euroopa Liidu 2006. aasta kogutoodangust.
(113)
Olles liidu tootmisharu mõiste läbi vaadanud, kontrollis komisjon, kas kõnealuse tootmisharu kinnitusdetailide toodangu protsendimäär hinnangulisest kogutoodangust kajastas „olulist osa” WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(114)
Nagu on täpsustatud lõpliku määruse põhjenduses 112, tehti uurimisega kindlaks, et liidus toodavad samasugust toodet paljud tootjad, hinnanguliselt üle 300 peamiselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) ning mõni suurem äriühing ja kontsern. Esialgse uurimise algatamise ajal võttis komisjon ühendust kõikide selliste teadaolevate äriühingutega ning palus neil osaleda uurimises ja esitada oma tegevuse kohta teatavaid andmeid. Esialgse uurimise algatamise ajal avaldatud algatamisteates ega algatamise päeval kõikidele teadaolevatele ELi tootjatele saadetud kaaskirjas ei viidatud asjaolule, et koostööd mitte teha soovivate ELi tootjate esitatud teavet ei võeta arvesse.
(115)
Nagu märgitud, on enamik ELi kinnitusdetailide tootjad väikesed, kui mitte mikroettevõtted (pereettevõtted), kelle vahendid, sealhulgas finants- ja inimressursid on piiratud; kes ei ole riigisiseste või ELi ühenduste liikmed, mis saaksid neid uurimise käigus esindada, ning kellel VKEdele omaselt puuduvad vahendid kaubandusvaldkonnas tegutsevate spetsialiseerunud juristide ja raamatupidajate kaasamiseks. Ühtlasi on väikeettevõtetel tõsine mure seoses oma konfidentsiaalsete andmete kaitsmisega sellistes uurimistes, mida nad aga peavad ülitähtsaks. Sellele vaatamata andis suur arv tootjaid (kokku 63 ELi tootjat) endast märku ja esitas küsitud teabe. Tuleb märkida, et selliste tootjate hulka kuulusid nii VKEd kui ka suuremad äriühingud üle terve ELi. Eespool kirjeldatut ning asjaomase juhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes võib neid tootjaid, kes esindavad 36,3 % vaatlusaluse toote kogutoodangust ELis, käsitada kogu liidu tootmisharu olulise osana, ja seetõttu vastavad nad WTO dumpinguvastase lepingu artikli 4 lõike 1 tähendusele. Kuna, nagu märgitud, andsid algatamise ajal esialgses algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast märku kõik suuremad ELi tootjad, võib peale selle käsitada esialgses uurimises valitud valimit tüüpilisena isegi pärast veel 18 ELi tootja lisamist liidu tootmisharu määratlusse.
(116)
Hiina kaubanduskoda väitis, et komisjon ei saa piirduda eespool põhjenduses 112 nimetatud tähtajaks endast märku andnud ELi tootjatelt saadud andmete kasutamisega, sest teatavad ELi tootjad võisid otsustada endast mitte märku anda, kuna nad ei soovinud valimis osaleda ja teadsid seetõttu, et nende vastust ei võeta arvesse. Hiina eksportijate ühendus palus komisjonil „alustada kogu valikumenetlust uuesti ja võtta ühendust kõikide ELi tootjatega, viitamata asjaolule, et tootjad peavad nõustuma valimis osalema” (9). Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiti aga, et lõpliku valimi valikumenetluse taasalustamiseks puudub vajadus, sest suurimad ELi tootjad andsid endast märku algatamisetapis. Pärast teabe avalikustamist kordas Hiina kaubanduskoda oma väidet, mille kohaselt ei saa välistada, et suur arv tootjaid ei vastanud valimi moodustamiseks saadetud küsimustikule „just sel põhjusel, et nad teadsid, et nende soovimatus valimis osaleda toob automaatselt kaasa nende väljajätmise omamaisest tootmisharust”. Tuleb tähele panna, et esialgses uurimises olid samu väiteid esitanud Hiina eksportivad tootjad ja Euroopa importijad, kes vaidlesid vastu tootmisharu olemuse küsimusele. Nagu on selgitatud lõpliku määruse põhjenduses 26, võttis komisjon pärast menetluse algatamist ühendust märkimisväärse arvu liidu tootjatega, kellest vastasid vaid üksikud. Tuleb märkida, et ei esitatud mingeid viiteid nende võimaliku lõplikusse valimisse lisamise või sealt väljajätmise kohta. Tegelikult ei olnud liidu tootjate võimalik valimine lõplikusse valimisse oluline nende otsuse puhul anda endast menetluse käigus märku, sest selline otsus oli motiveeritud muudest teguritest, nagu on rõhutatud põhjenduses 115 eespool. Seepärast lükati tagasi komisjonile suunatud taotlus, mille kohaselt komisjon peaks kahju hindamise uuesti teostama.
4. Liidu tootmisharu olukord
(117)
Pärast aruannete avaldamist hinnati eespool põhjenduses 114 määratletud liidu tootmisharu tasandil uuesti esialgses uurimises kahju kohta tehtud järeldusi seoses toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, ühikuhinna, turuosa, tööhõive ja tootlikkusega seotud suundumustega, st andmetega, mis koguti kuue valimisse kuulunud tootja ning veel 57 tootja kohta, kes nüüd moodustasid osa liidu tootmisharust. Seoses teiste ELi tootmisharu valimi puhul kindlaks tehtud kahjunäitajatega võib märkida, et kuna teave varude, tasuvuse, rahavoogude, investeeringute, investeeringutasuvuse, kapitali kaasamise võime ja töötasude kohta pärineb kuue valimisse kuulunud tootja kontrollitud vastustest küsimustikule, leidsid järeldused läbivaatamisel seega kinnitust.
4.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(118)
Kogu kättesaadava teabe põhjal (vt põhjendus 112) oli liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise dünaamika järgmine:
Liidu tootmisharu kokku
2003
2004
2005
2006
Uurimisperiood
Tootmismaht (Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indeks
100
107
100
106
110
Tootmisvõimsus (Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indeks
100
102
105
107
110
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Hoolimata sellest, et nõudlus 2004. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt kasvas (29 %), kõikus liidu tootmisharu tootmismaht kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning oli uurimisperioodil 9 % suurem kui 2003. aastal võrreldes 6 % esialgse uurimise puhul, st ikkagi märgatavalt väiksem kui nõudluse 29 % kasv.
(120)
Seoses tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamisega leidsid kinnitust esialgses uurimises tehtud järeldused, kuigi lähtuti erinevast andmekogumist (vt lõpliku määruse põhjendused 130-133).
4.2. Liidu müük, turuosa, kasv ja keskmised ühikuhinnad
(121)
Järgmised andmed kajastavad liidu tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele liidus (mahu ja väärtuse põhjal) kogu kättesaadava teabe põhjal:
Liidu tootmisharu kokku
2003
2004
2005
2006
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu müük liidus (tuhandetes eurodes)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indeks
100
106
111
121
130
Liidu tootmisharu müük liidus (Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indeks
100
111
105
114
114
Liidu tootmisharu ühiku müügihind liidus (eurot/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indeks
100
96
106
106
114
Liidu tootmisharu turuosa (%)
Ei kohaldata
28 %
27 %
24 %
22 %
Indeks
Ei kohaldata
100
96
86
80
(122)
Eespool toodud tabelis esitatud läbivaadatud andmed kinnitavad lõpliku määruse põhjendustes 137-140 kirjeldatud järeldusi sel määral, et kõik kahju suundumused leidsid kinnitust. Erinevalt esialgses uurimises kindlaks tehtud 12 % kasvas liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil 14 % ning selle väärtus 30 %, mitte 21 %. Tegelikult leiti suundumused olevat väga sarnased esialgses uurimises kindlakstehtule. Müügimahu samasugune langus aastatel 2004-2005 kinnitab lõpliku määruse põhjenduses 139 esitatud järeldust, mille kohaselt liidu tootmisharu ei suutnud ära kasutada liidu tarbimise suurenemist ning seega vähenes liidu tootjate turuosa vähem kui kolme aasta jooksul 20 %.
4.3. Tööhõive ja tootlikkus
(123)
Liidu tootmisharu tööhõive ja tootlikkuse dünaamika oli järgmine:
Liidu tootmisharu kokku
2003
2004
2005
2006
Uurimisperiood
Töötajate arv
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indeks
100
111
114
114
114
Tootlikkus (megatonni töötaja kohta)
65
63
58
61
63
Indeks
100
97
89
93
96
4.4. Kahju kohta tehtud järeldused
(124)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidsid kinnitust lõpliku määruse põhjendustes 153-161 esitatud järeldused.
5. Dumpinguhinnaga impordi maht
(125)
Nagu on viidatud algatamisteates, võttis komisjon arvesse VLO aruannete järeldusi, mille kohaselt EL ei toiminud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõigetega 1 ja 2 seoses dumpinguhinnaga impordi mahu arvestusega kinnitusdetailide esialgses uurimises.
(126)
Sellest tulenevalt vaatas komisjon oma kahjude hinnangu uuesti läbi, võttes arvesse asjaolu, et mõne eksportiva tootja puhul leiti, et nad ei tegelenud uurimisperioodil dumpinguga. Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise kohaselt ei tegelenud kaks Hiina tootjat dumpinguga. Nagu on märgitud põhjenduses 105 eespool, leiti käesoleva läbivaatamise käigus, et dumpinguga ei tegele veel üks eksportiv tootja. Kõnealuse kolme eksportiva tootja impordi kogumaht jäi uurimisperioodil vahemikku üksnes 0,01-0,40 % Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote koguimpordist. Kahjuanalüüs seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi dünaamikaga, mis põhines dumpinguhinnaga impordi mahul (välja arvatud import, mille puhul ei kehtinud dumpinguhind), näitab ebaolulisi muutusi lõpliku määruse põhjenduses 121 kirjeldatud suundumustes.
2003
2004
2005
2006
Uurimisperiood
Hiinast pärit impordi maht (Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indeks
100
137
179
225
267
Hiina turuosa
Ei kohaldata
17 %
22 %
23 %
25 %
Allikas: Eurostat.
6. Põhjuslik seos - liidu tootmisharu ekspordinäitajad
(127)
Nagu on viidatud algatamisteates, hindas komisjon uuesti oma põhjusliku seose analüüsi, et võtta arvesse aruannete järeldusi, mille kohaselt EL ei tegutsenud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõigetega 1 ja 5, võttes ELi tootmisharu konkreetsete ekspordinäitajate asemel arvesse Eurostati üldisi ekspordistatistika andmeid.
(128)
Liidu tootmisharu ekspordinäitajaid on analüüsitud lõpliku määruse põhjenduses 175. Leiti, et eksport kolmandatesse riikidesse moodustas 2006. aastal liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisest üksnes 11 %. Ent nagu on osutatud VLO aruannetes, olid kasutatud andmed seotud Eurostati teabega kõikide liidu tootjate ekspordi kohta, mitte liidu tootmisharu ekspordiga. Pärast VLO aruannete avaldamist hindas komisjon uuesti oma põhjusliku seose analüüsi, uurides, kas uuesti määratletud liidu tootmisharu ekspordinäitajad võiksid mõjutada tekkinud kahju. Leiti, et uurimisperioodil moodustas eksport kolmandatesse riikidesse uuestimääratletud liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisest üksnes 3,7 %, mitte 11 %, nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 175. Kõnealune eksport kasvas 2003. aastast kuni uurimisperioodini ligikaudu 4 %. Peale selle oli kõnealuse ekspordi hind järjepidevalt märkimisväärselt kõrgem müügihindadest liidu turul.
Liidu tootmisharu kokku
2003
2004
2005
2006
Uurimisperiood
Vaatlusaluse toote liidu eksport ülejäänud riikidesse (Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indeks
100
120
108
107
104
Vaatlusaluse toote liidu eksport ülejäänud riikidesse (tuhandetes eurodes)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indeks
100
118
112
124
117
Ühikuhind (eurot/Mt)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Seega võib järeldada, et liidu tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse ei põhjustanud olulist kahju. Peale selle leidis kinnitust lõpliku määruse põhjenduses 184 tehtud lõplik järeldus, et Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
7. Konfidentsiaalse teabe käsitlemine
(130)
Nagu on viidatud algatamisteates, viis komisjon läbi järelduste uue hindamise, tuginedes aruannetes tehtud otsustele, mille kohaselt EL ei tegutsenud kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikega 5 ja lõike 5 punktiga 1 seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemisega.
(131)
Pärast aruannete avaldamist palus komisjon kahel asjaomasel liidu tootjal esitada asjakohaseid väiteid selle kohta, miks konfidentsiaalsest teabest ei olnud võimalik koostada mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet. Kaks kõnealust tootjat esitasid mittekonfidentsiaalset lisateavet või selgitasid põhjuseid, miks teatava teabe kohta ei olnud võimalik kokkuvõtet koostada. Asjaomaste tootjate poolt sel viisil esitatud teave edastati kõikidele huvitatud isikutele. Üks Euroopa Liidu tootjaid esindav ühendus väitis, et liidu kahe tootja esitatud teave oli arusaamatu ning ei võimaldanud ristkontrollimist Eurostati avalikult kättesaadavate andmetega. Seoses selle väitega märgitakse, et kuna kahe asjaomase tootja esitatud andmed käsitlesid konkreetseid äriühinguid, ei ole tõenäoline, et on olemas mingeid ristkontrollimist võimaldavaid avalikke allikaid.
(132)
Hiina kaubanduskoda ja EFDA väitsid, et esitatud lisateave ei olnud täielik, kuna tabelites 22, 23 ja 32-34 puudusid jätkuvalt teatavad elemendid, ning seega ei olnud see kooskõlas viisiga, kuidas VLO järeldusi oleks pidanud kohaldama. Pärast täiendava mittekonfidentsiaalse teabe esitamist ei laekunud selle kohta mingeid muid märkusi. Kuna tabelid 32-34 sisaldavad andmeid asjaomase äriühingu müügi ja kulude kohta, esitati selle oma olemuselt konfidentsiaalse teabe kohta kokkuvõte, et anda selle sisust teatav ülevaade, avalikustamata samas konfidentsiaalset teavet. Ülejäänud teabe, mis väideti olevat puudu tabelites 22 (tarnitud tooraine liigid ja ostetud tooraine maht) ja 23 (esitatud on ainult indekseeritud arvandmed maksueelse kasumimarginaali kohta, ilma eraldi andmeteta ELi-sisese ja sellest väljaspool toimunud müügi kohta), esitas asjaomane liidu äriühing uuesti, et andmetest oleks võimalik nõuetekohaselt aru saada, ning kõnealune vastus lisati toimikusse huvitatud isikutele tutvumiseks. Kokkuvõttes leitakse, et aruannetes asjaomase küsimuse kohta esitatud soovitusi on täiel määral järgitud.
(133)
Peale selle ei olnud EFDA väitel võimalik liidu tootja esitatud tabeli 24 põhjal järeldada, et asjaomasele äriühingule oleks tekitatud olulist kahju, sest tabel näitas kasumi, rakendamise ja väljundi järjepidevat kasvu. Komisjon viis aga läbi uue kahjude hindamise, võttes sealhulgas arvesse kuue valimisse kuulunud ELi tootja andmeid, ning järeldas, et tekitatud on olulist kahju, nagu on kinnitatud põhjenduses 124 eespool. Seepärast ei ole kõnealune väide põhjendatud.
(134)
Lõpuks, nagu on märgitud algatamisteate punktis 6, avalikustas komisjon 30. mail 2012 pärast WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõiget 5 ja artikli 6 lõike 5 punkti 1 käsitlevate järelduste avaldamist seoses konfidentsiaalse teabe käsitlemisega Eurostati andmed kogu ELi kinnitusdetailide toodangu kohta sellisel kujul, nagu need esialgu esitati.
8. Muud soovitused ja otsused
(135)
Nagu teates on märgitud, kohustus komisjon võtma arvesse kinnitusdetailide uurimises osalenud osaliste märkusi, kes väidavad, et seoses turumajandusliku kohtlemisega tehtud järelduste avaldamine on neid kahjustanud, või muid VLO soovitusi ja otsuseid. Vastavalt VLO aruannetes seoses algmääruse artikli 9 lõikega 5 esitatud soovitustele võimaldas komisjon individuaalset kohtlemist ühele äriühingule.
F. AVALIKUSTAMINE
(136)
Eespool nimetatud järeldustest teavitati kõiki osalisi. Ühtlasi nähti neile pärast teabe avalikustamist ette teatav aeg märkuste ja väidete esitamiseks. Pärast teabe avalikustamist laekus mitu märkust.
(137)
Eelnevast järeldub, et määrusega (EÜ) nr 91/2009 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleb säilitada ning Bulten Fasteners China impordi suhtes tuleb kehtestada 0 % tollimaks.
G. JÄRELDUS
(138)
Eespool kirjeldatud uue hindamise põhjal järeldatakse, et esialgses uurimises kindlaks tehtud kahjustav dumping leidis kinnitust. Ühele eksportivale tootjale võimaldati aga individuaalset kohtlemist kooskõlas VLO aruannetes sisalduvate soovitustega algmääruse artikli 9 lõike 5 kohta. Seepärast tuleks lõpliku määruse artikli 1 lõiget 2 vastavalt muuta. Nimetatud artiklit tuleks muuta ka selleks, et võtta arvesse teatavate lõpliku määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis loetletud äriühingute puhul arvutatud läbivaadatud dumpinguvastaseid tollimakse, nagu on sätestatud allpool:
Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Lõplikud meetmed
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Kõik teised äriühingud
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ON VASTU VÕTNU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Tabel, milles on näidatud määruse (EÜ) nr 91/2009 artikli 1 lõikes 2 loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatavad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, asendatakse järgmise tabeliga:
„Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking
0,0 %
A997
I lisas loetletud äriühingud
54,1 %
A928
Kõik teised äriühingud
74,1 %
A999”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 4. oktoober 2012