NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 390/2014,
14. aprill 2014,
millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 programm „Kodanike Euroopa”
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 10 ja 11 on igal kodanikul õigus osaleda liidu demokraatias ja liidu institutsioonid peaksid andma kodanikele ja esindusühendustele võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades ning pidama esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi.
(2)
Komisjoni 3. märtsi 2010 aasta teatisega „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” püüavad liit ja liikmesriigid tagada järgmisel aastakümnel majanduskasvu, tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse.
(3)
Kuigi liidu kodakondsuse ja sellest tulenevate õigustega kaasneb objektiivselt lisaväärtus, jätab liit mitmesuguste majanduslike ja sotsiaalsete probleemide lahendamise ja liidu poliitika vahelise seose sageli selgelt ja tõhusalt esile toomata. Sellest tulenevalt ei ole muljetavaldavad saavutused Euroopas valitseva rahu ja stabiilsuse, pikaajalise jätkusuutliku arengu, stabiilsete hindade, tulemusliku tarbija- ja keskkonnakaitse ning põhiõiguste edendamise vallas tekitanud kodanikes alati tugevat ühtekuuluvustunnet liiduga.
(4)
Selleks et Euroopa kodanikele lähemale tuua ja võimaldada neil täiel määral osaleda veelgi tugevama liidu loomises, on vaja mitmesuguseid meetmeid ja kooskõlastatud jõupingutusi nii riikidevahelisel kui ka liidu tasandil. Euroopa kodanikualgatus on ainulaadne võimalus, tänu millele saavad kodanikud otseselt mõjutada liidu õigusnormide kujundamist (3).
(5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1904/2006/EÜ (4) on sätestatud tegevuskava, mis on kinnitanud vajadust toetada jätkuvat dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja haldusüksustega ning kodanike aktiivset kaasamist.
(6)
Programmi „Kodanike Euroopa” 2007-2013 vahehindamise aruanne, koos avaliku internetikonsultatsiooni ja kahe järjestikuse konsultatsiooniga sidusrühmadega kinnitasid, et nii kodanikuühiskonna organisatsioonid kui ka osalenud üksikisikud peavad uut programmi „Kodanike Euroopa” oluliseks. Samuti peeti programmi kehtestamist vajalikuks seetõttu, et mõju avalduks nii organisatsioonide suutlikkuses kui ka üksikisikute suuremas huvis liidu asjade suhtes. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega kehtestada programm „Kodanike Euroopa” („programm”) ajavahemikuks 2014-2020.
(7)
Projektide teemad, nende seosed kohaliku ja piirkondliku eluga ning sidusrühmade koosseis peaksid tagama märkimisväärse sünergia teiste liidu programmidega eelkõige hariduse, kutseõppe ja noorsooküsimuste, spordi, kultuuri ja audiovisuaalsektori, põhiõiguste ja -vabaduste, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise, teadusuuringute ja innovatsiooni, infoühiskonna, laienemise ning liidu välistegevuse vallas.
(8)
Avaliku elu kõigi aspektide elavdamise nimel peaks programm hõlmama paljusid erinevaid tegevusi, sealhulgas kodanike kohtumisi, kontakte ja arutelusid kodakondsusküsimustes, liidu tasandi sündmusi, algatusi Euroopa ajaloo jaoks määrava tähtsusega hetkede teadvustamiseks ja nende üle arutelude edendamiseks, algatusi, mis suurendaksid kodanike, eelkõige noorte teadlikkust liidu ajaloost ning liidu institutsioonide toimimisest, ning arutelusid Euroopa poliitiliste küsimuste üle.
(9)
Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta resolutsioonis Euroopa südametunnistuse ja totalitarismi kohta ning nõukogu 9.-10. juuni 2011 aasta järeldustes totalitaarsete režiimide poolt Euroopas toime pandud kuritegude kohta rõhutatakse, et on tähtis hoida minevikumälestusi elus, et minevikust edasi liikuda ja ehitada tulevikku, ning tõstetakse esile liidu rolli nende kuritegude kollektiivse mälestuse säilitamises, jagamises ja tutvustamises. Seetõttu tuleks arvestada ka ajalooliste, kultuuriliste ja kultuuridevaheliste aspektide asjakohasust, samuti olemasolevaid seoseid ajaloolise mälu ja Euroopa identiteedi vahel.
(10)
Suurema mõju ja pikaajalise püsivuse huvides peaks programmi horisontaalmõõde tagama tulemuste väärtustamise ja ülekantavuse. Selle saavutamiseks peaksid ettevõetavad tegevused olema seotud liidu poliitilise programmiga ning neist tuleks asjakohaselt teada anda.
(11)
Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud integreerimisele riikidevahelistesse projektidesse ja tegevustesse ja osalemist nendes, võttes sealjuures arvesse keelte paljusust liidus ning vajadust kaasata alaesindatud rühmi.
(12)
Nii ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, kui ka Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid võivad osaleda liidu programmides vastavalt nendega sõlmitud lepingutele. Peale selle vastavad nõukogu otsuse 2001/822/EÜ (5) kohaselt programmis osalemise kriteeriumidele ülemeremaad ja -territooriumid.
(13)
Tõelise ja kestva demokraatia loomise ning elujõulise kodanikuühiskonna arendamise eesmärgid peaksid olema ühised nii programmi kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 232/2014 (6) jaoks. Liit pakub Euroopa naabrusinstrumendiga hõlmatud riikidele privilegeeritud suhet, mis rajaneb mõlema poole pühendumisel ühistele väärtustele ja põhimõtetele.
(14)
Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks eraldatud vahendid võiksid kaasa aidata ka liidu poliitiliste prioriteetide institutsioonilisele tutvustamisele, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse üldiste eesmärkidega.
(15)
Programmi üle tuleks koostöös komisjoni ja liikmesriikidega korrapäraselt järelevalvet teostada ja seda sõltumatult hinnata, et võimaldada meetmete nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikku kohandamist.
(16)
Liidu finantshuvid peaksid olema kaitstud kogu kulutsükli jooksul proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, kadumaläinud, alusetult väljamakstud või valesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ja vajaduse korral haldus- või rahalisi karistusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) („finantsmäärus”) ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012 (8).
(17)
Toetuste andmisel tuleks eelistada suure mõjujõuga projekte olenemata nende suurusest, eriti projekte, mis on otseselt seotud liidu poliitikaga ja mille kaudu osaletakse liidu poliitilise tegevuskava kujundamises. Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt tuleks programmi rakendamist veelgi lihtsustada, kasutades ühekordseid makseid, kindlasummalist rahastamist ja ühikukulu määrade kohaldamist.
(18)
Selleks et tagada programmiga hõlmatud rahalise toetuse järjepidevus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.
(19)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt aidata kaasa kodanike arusaamisele liidust, selle ajaloost ja mitmekesisusest ning edendada Euroopa kodakondsust ja paranda kodaniku- ja demokraatliku osaluse tingimusi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning neid on programmi tegevuse ja meetmete riikidevahelise ja mitmepoolse laadi tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(20)
Käesolevas määruses on esitatud programmi lähtesumma eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punkti 18 tähenduses kogu programmi kestuseks, ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelarvepädevust, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus.
(21)
Nende meetmete järelevalveks, mis algasid otsuse nr 1904/2006/EÜ alusel enne 31. detsembrit 2013, tuleks käesoleva määrusega näha ette üleminekumeetmed.
(22)
Et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks programmi reguleerimisala ja eesmärkide piires anda komisjonile rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse programm „Kodanike Euroopa” („programm”) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014- 31. detsember 2020.
2. Euroopa kodanikele lähemale toomise üldise eesmärgi raames on programmi üldeesmärgid järgmised:
a)
aidata kaasa kodanike arusaamisele liidust, selle ajaloost ja mitmekesisusest;
b)
edendada Euroopa kodakondsust ja parandada kodaniku- ja demokraatliku osalemise tingimusi liidu tasandil.
Artikkel 2
Programmi erieesmärgid
Programmil on järgmised erieesmärgid, mida viiakse ellu kas riikidevahelise tasandi või Euroopa mõõtmega tegevustega:
a)
teadvustada ajaloolise mälu, ühise ajaloo ja liidu väärtuste ning liidu eesmärgi tähtsust; nimelt edendada rahu, liidu väärtusi ja selle rahvaste heaolu, ergutades mõttevahetust, arutelusid ja võrgustike arendamist;
b)
julgustada liidu tasandil demokraatlikku kodanikuosalust, suurendades kodanike arusaamist liidu poliitiliste otsuste tegemise protsessidest ning toetades ühiskondliku aktiivsuse, kultuuridevahelise dialoogi ja vabatahtliku tegevuse võimalusi liidu tasandil.
Artikkel 3
Programmi ülesehitus ja toetatavad tegevused
1. Lisaks Euroopa kodakondsuse edendamisele vastavalt artikli 1 lõikes 2 sätestatud üldeesmärkidele jaotatakse programm kaheks järgmiseks tegevussuunaks:
a)
„Euroopa ajalooline mälu”;
b)
„Demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus”.
Neid kaht tegevussuunda täiendavad projektitulemuste analüüsimise, levitamise ja kasutamisega seotud horisontaalsed meetmed (nn väärtustamine).
2. Programmi eesmärkide saavutamiseks rahastatakse selle raames muu hulgas järgmist liiki tegevust, mida viiakse ellu riikidevahelisel tasandil või millel on olemas Euroopa mõõde:
a)
vastastikune õppimine ja koostöö, näiteks:
-
kodanike kohtumised, sõpruslinnade liikumine, sõpruslinnade võrgustikud;
-
riikidevaheliste partnerluste, sealhulgas artiklis 6 loetletud eri tüüpi sidusrühmade poolt rakendatud projektid;
-
ajaloolise mälu projektid, millel on olemas Euroopa mõõde;
-
kontaktid muu hulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahendite ja/või sotsiaalmeedia kasutamise baasil;
b)
struktuuriabi organisatsioonidele, näiteks:
-
liidu üldistes huvides tegutsevad asutused, mis on määratletud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 177;
-
„Kodanike Euroopa” kontaktpunktid;
c)
liidu tasandi analüütiline tegevus, näiteks:
-
uuringud, mis keskenduvad programmi eesmärkidega seotud teemadele;
d)
teadlikkuse tõstmine ja teabe levitamine, et kasutada ära ja täiendavalt väärtustada toetatud algatuste tulemusi ning tõsta esile häid tavasid, näiteks:
-
liidu tasandi sündmused, sealhulgas konverentsid, mälestamised ja auhinnatseremooniad;
-
vastastikused eksperdihinnangud, ekspertide kohtumised ja seminarid.
3. Lõikes 2 loetletud tegevustega seotud algatusi kirjeldatakse käesoleva määruse lisas.
Artikkel 4
Liidu meetmed
1. Liidu meetmeteks võivad olla toetused või avaliku hanke lepingud.
2. Liidu toetusi võib anda tegevus- või meetmetoetustena.
3. Avaliku hanke lepingud hõlmavad teenuste ostmist, nt ürituste korraldamise, uuringute ja teadustöö, teavitamis- ja teabelevitamisvahendite, järelevalve ja hindamise jaoks.
Artikkel 5
Programmis osalemine
Programm on avatud osalemiseks järgmistele riikidele:
a)
liikmesriigid;
b)
ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimuste ning menetlustega nende riikide osalemiseks liidu programmides, mis on kehtestatud vastavate raamlepingute, assotsiatsiooninõukogu otsuste või sarnaste lepingutega;
c)
EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised kooskõlas nimetatud lepinguga.
Artikkel 6
Juurdepääs programmile
Programmis võivad osaleda kõik Euroopa kodakondsust ja integratsiooni edendavad sidusrühmad, eelkõige kohalikud ja piirkondlikud asutused ja organisatsioonid, mestimiskomiteed, Euroopa poliitika uurimisega tegelevad organisatsioonid (eksperdirühmad), kodanikuühiskonna organisatsioonid (sh ohvrite ühendused) ning kultuuri-, noorte-, haridus- ja teadusorganisatsioonid.
Artikkel 7
Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega
Programm võib toetada ka selle programmi valdkonda kuuluvaid ühistegevusi asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu ja UNESCO ühiste panuste alusel ja kooskõlas finantsmäärusega.
Artikkel 8
Programmi rakendamine
1. Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega.
2. Programmi rakendamiseks võtab komisjon iga-aastased tööprogrammid vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Iga-aastastes tööprogrammides määratakse kindlaks taotletavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendusmeetod ja rahastamiskava kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatav ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava. Toetuste puhul sisaldavad iga-aastased tööprogrammid prioriteete, olulisi hindamiskriteeriume ja kaasrahastamise maksimummäära.
Artikkel 9
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
Artikkel 10
Konsulteerimine sidusrühmadega
Komisjon peab korrapärast dialoogi programmi toetusesaajate ning asjaomaste partnerite ja ekspertidega.
Artikkel 11
Kooskõla muude liidu vahenditega
Komisjon tagab kooskõla ja vastastikuse täiendavuse käesoleva programmi ja liidu teiste tegevusvaldkondade, eriti hariduse, kutseõppe ja noorte, spordi, kultuuri ja audiovisuaalsektori, põhiõiguste ja -vabaduste, sotsiaalse kaasamise, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimisvastase võitluse, teadustegevuse ja innovatsiooni, infoühiskonna, laienemise ning liidu välistegevuse vahendite vahel.
Artikkel 12
Eelarve
1. Programmi rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuar 2014-31. detsember 2020 on 185 468 000 eurot.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.
3. Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks eraldatud vahendid võivad proportsionaalselt aidata katta ka liidu poliitiliste prioriteetide institutsioonilist tutvustamist, niivõrd kui need on seotud käesoleva määruse üldiste eesmärkidega.
Artikkel 13
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamise korral on liidu finantshuvid kaitstud, kohaldades selleks ennetavaid meetmeid pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, teostades tõhusaid kontrolle, ning nõudes juhul, kui avastatakse rikkumisi, sisse alusetult makstud summad ning seades vajaduse korral sisse tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad haldus- ja rahalised karistused.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset kontrolli kõikide toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kes on saanud programmi raames liidu rahalisi vahendeid.
3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate juures viia läbi uurimisi ja ülevaatusi, kaasa arvatud kohapealseid kontrolle, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (11) ja nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (12) ning nendes sätestatud korrale, et teha kindlaks kus esineb pettusi, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust seoses mõne toetuslepinguga, toetuse andmise otsusega või programmi alusel rahastatava lepinguga.
4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, peavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud sisaldama sätteid, millega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile antakse selgesõnaliselt õigus viia vastavalt nende pädevusele läbi selliseid auditeerimisi ja uurimisi.
Artikkel 14
Teavitamine
Komisjon annab liikmesriikidele teavet liidu rahalist toetust saanud projektide kohta, edastades neile valikuotsused kahe nädala jooksul alates otsuste vastuvõtmisest.
Artikkel 15
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon tagab programmi eesmärkide täitmise korrapärase järelevalve tulemusnäitajate põhjal. Järelevalve ja hindamiste tulemusi kasutatakse programmi rakendamisel. Järelevalve hõlmab eelkõige lõike 4 punktides a ja c osutatud aruannete koostamist.
Vajaduse korral liigitatakse näitajad soo ja vanuse põhjal.
2. Artiklis 2 osutatud erieesmärkide suhtes tehtud edusamme mõõdetakse käesoleva määruse lisas sätestatud näitajate alusel.
3. Komisjon tagab programmi korrapärase ja sõltumatu välishindamise ning annab Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru.
4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:
a)
hiljemalt 31. detsembriks 2017 hindamise vahearuande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;
b)
hiljemalt 31. detsembriks 2018 teatise programmi jätkumise kohta;
c)
hiljemalt 1. juuliks 2023 järelhindamise aruande.
Artikkel 16
Üleminekusätted
Otsus nr 1904/2006/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Otsuse nr 1904/2006/EÜ alusel võetud meetmeid, mille rakendamist alustati enne 31. detsembrit 2013, reguleeritakse kuni nende lõpetamiseni endiselt kõnealuse otsusega.
Vastavalt finantsmääruse artiklis 21 sätestatule võib teha programmile kättesaadavaks assigneeringud, mis vastavad otsuse nr 1904/2006/EÜ alusel alusetult makstud summade tagasimaksmisest tulenevale sihtotstarbelisele tulule.
Artikkel 17
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 14. aprill 2014