NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/585
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy vymezující období krytí rizika marží
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 304 odst. 5 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámec pro výpočet období krytí rizika marží používaných pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému pro expozice vůči jejich klientům by měl být vhodný jak pro instituce používající metodu interního modelu, tak pro instituce používající standardizované metody. Měl by rovněž odrážet změny podmínek na trhu, aby představoval správný obezřetnostní přístup, aniž by zároveň na tyto instituce uvaloval nepřiměřenou provozní zátěž.
(2)
Ačkoli se definice likvidačních období používaných ústředními protistranami liší od definice období krytí rizika marží používaných členy clearingového systému pro účely výpočtu kapitálových požadavků pro expozice vůči jejich klientům, ve své podstatě jsou oba pojmy velmi podobné. Likvidační období totiž odrážejí změny podmínek na trhu a zohledňují období pro uzavření smluv a transakcí. Odhady likvidačních období provedené ústředními protistranami by proto měly sloužit jako zástupný ukazatel období krytí rizika marží pro účely výpočtu kapitálových požadavků členů clearingového systému pro expozice vůči jejich klientům.
(3)
Používání likvidačních období by navíc zajistilo komplexní pokrytí všech druhů produktů a transakcí uvedených v čl. 301 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, u nichž clearing provádějí ústřední protistrany, a mělo by navíc tu výhodu, že by nevyžadovalo aktualizace tohoto nařízení v přenesené pravomoci, kdykoli by ústřední protistrana začala provádět clearing nového druhu produktu či transakce.
(4)
Na rozdíl od období krytí rizika marží zahrnují někdy likvidační období zveřejňovaná ústředními protistranami dodatečná období, jež mají umožnit novaci pozic vůči členovi clearingového systému, u něhož nedošlo k selhání. Jelikož jsou tato dodatečná období specifikem likvidačních období a neodrážejí rozdíly v riziku, jež členové clearingového systému podstupují, není nutné, aby byla doplňována k období krytí rizika marží, která mohou instituce použít při výpočtu svých kapitálových požadavků pro expozice vůči klientovi, pokud jednají jako členové clearingového systému.
(5)
Aby se zajistilo, že tyto odhady budou podléhat schválení ze strany orgánů dohledu, měla by být jako zástupné ukazatele pro období krytí rizika marží při výpočtu kapitálových požadavků členů clearingového systému pro expozice vůči jejich klientům povolena pouze likvidační období odhadovaná způsobilými ústředními protistranami, jak jsou definovány v čl. 4 odst. 1 bodě 88 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Jelikož cílem období krytí rizika marží je zachytit změny tržní hodnoty skupiny transakcí se započtením v období od poslední výměny kolaterálu, jenž pokrývá skupinu transakcí se započtením s protistranou, u níž došlo k selhání, do okamžiku, kdy se transakce uzavřou a provede se opětovné zajištění (re-hedging) výsledného tržního rizika, a jelikož trhy mohou být v některé kalendářní dny uzavřeny, měla by být období krytí rizika marží vyjádřena v obchodních dnech. Zajistí se tak, že kapitálové požadavky k těmto transakcím budou plně odrážet rizika, jimž je instituce během období krytí rizika marží vystavena. Je proto vhodné stanovit, že období krytí rizika marží používané pro účely čl. 304 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 trvá minimálně pět obchodních dní, tj. déle než minimálních pět dní stanovených v tomto článku. Minimální období krytí rizika marží by se tak sjednotilo s ustanoveními části třetí hlavy II kapitoly 6 oddílu 6 nařízení (EU) č. 575/2013, která se týkají požadavků na použití metody interního modelu.
(7)
V souladu s čl. 304 odst. 3 a 4 nařízení (EU) č. 575/2013 mohou instituce při výpočtu kapitálových požadavků pro své expozice vůči klientovi použít kratší období krytí rizika marží, avšak pouze pokud jednají jako členové clearingového systému. Proto se pravidla pro období krytí rizika marží, která podle těchto ustanovení mohou instituce použít, neuplatní, pokud instituce vypočítávají své kapitálové požadavky pro expozice vůči klientům, ale nejednají v případě těchto expozic jako členové clearingového systému. Nezáleží přitom na tom, zda tyto instituce uplatňují metodu interního modelu, či nikoli, ani na tom, zda je u příslušných expozic vůči klientům clearing prováděn centrálně, či nikoli.
(8)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(9)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Období krytí rizika marží pro skupiny transakcí se započtením, která instituce mohou použít po účely čl. 304 odst. 3 až 4 nařízení (EU) č. 575/2013, musejí být stanovena v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku.
2. Pokud příslušná skupina transakcí se započtením zahrnuje transakce, jejichž clearing provádí způsobilá ústřední protistrana definovaná v čl. 4 odst. 1 bodě 88 nařízení (EU) č. 575/2013, představuje období krytí rizika marží, jež může instituce použít, to z následujících období, které je delší:
a)
pět obchodních dnů;
b)
nejdelší likvidační období smluv nebo transakcí, jež jsou součástí skupiny transakcí se započtením, zveřejněné v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) bodem vi) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (3) způsobilou ústřední protistranou, která provádí clearing těchto smluv nebo transakcí.
Pro účely prvního pododstavce písm. b), zahrnuje-li zveřejněné likvidační období dodatečné období za účelem novace pozic vůči členovi clearingového systému, u něhož nedošlo k selhání, se toto dodatečné období nezahrnuje do období, které instituce použijí jako období krytí rizika marží.
3. Pokud příslušná skupina transakcí se započtením zahrnuje transakce, jejichž clearing neprovádí způsobilá ústřední protistrana definovaná v čl. 4 odst. 1 bodě 88 nařízení (EU) č. 575/2013, je délka období krytí rizika marží, jež může instituce použít, nejméně deset obchodních dnů.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/585,
18. detsember 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse riski võimendustagatise perioode
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti artikli 304 lõike 5 neljandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kliirivate liikmete kliendi vastu olevate nõuete puhul omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatavate riski võimendustagatise perioodide arvutamise raamistik peaks olema sobiv nii nendele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, kes kasutavad sisemudeli meetodit, kui ka nendele, kes kasutavad standardmeetodeid. Selleks et lähenemisviis oleks usaldatavusnõuete seisukohalt mõistlik, kuid ei tekitaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevusele liigset koormust, peaks see kajastama ka turutingimuste muutusi.
(2)
Kuigi likvideerimisperioodide määratlus, mida kasutavad kesksed vastaspooled, ei ole identne selliste riski võimendustagatise perioodide määratlusega, mida kliirivad liikmed kasutavad kliendi vastu olevate nõuete puhul omavahendite nõuete arvutamiseks, on need sisult siiski väga sarnased. Likvideerimisperioodid kajastavad turutingimuste muutusi ja võtavad arvesse lepingute ja tehingute sulgemisperioode. Kliirivate liikmete kliendi vastu olevate nõuete puhul omavahendite nõuete arvutamisel peaksid kesksete vastaspoolte leitud likvideerimisperioodid olema seega riski võimendustagatise perioodide näitajateks.
(3)
Likvideerimisperioodide kasutamine tagaks ka selle, et kõik määruse (EL) nr 575/2013 artikli 301 lõikes 1 sätestatud igat liiki tooted ja tehingud, mida kesksed vastaspooled kliirivad, on laiaulatuslikult hõlmatud. Nende lisaväärtus oleks ka see, et käesolevat delegeeritud määrust ei oleks vaja ajakohastada iga kord, kui keskne vastaspool hakkab kliirima uut liiki toodet või tehingut.
(4)
Erinevalt riski võimendustagatise perioodidest sisaldavad kesksete vastaspoolte avalikustatavad likvideerimisperioodid mõnikord lisaperioode, et võimaldada kohustusi täitval kliirival liikmel positsioone uuendada. Kuna need lisaperioodid on omased likvideerimisperioodidele ega kajasta erinevusi kliirivate liikmete riskides, tuleb need lisada riski võimendustagatise perioodi, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada selleks, et arvutada siis, kui nad tegutsevad kliirivate liikmetena, omavahendite nõudeid kliendi vastu olevate nõuete puhul.
(5)
Selleks et tagada, et järelevalveasutused peavad need tulemused heaks kiitma, peaks riski võimendustagatise perioodide näitajatena kliirivate liikmete kliendi vastu olevate nõuete puhul omavahendite nõuete arvutamisel olema lubatud kasutada ainult likvideerimisperioode, mille on leidnud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 88 kohased nõuetele vastavad kesksed vastaspooled.
(6)
Kuna riski võimendustagatise perioodi eesmärk on hõlmata muutusi tasaarvestatavate tehingute kogumi turuväärtuses alates tasaarvestatavat kogumit katva tagatise kõige hiljutisemast vahetamisest kohustusi mittetäitva vastaspoolega kuni tehingute sulgemiseni ja kaasneva tururiski uue maandamiseni ning kuna turge saab sulgeda teatavatel kalendripäevadel, peaksid riski võimendustagatise perioodid olema väljendatud tööpäevades. See tagab, et omavahendite nõuded nende tehingute puhul kajastavad täielikult riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on riski võimendustagatise perioodil avatud. Seetõttu on asjakohane sätestada, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 304 lõike 3 kohaldamisel on riski võimendustagatise perioodi lühim kestus viis tööpäeva, st pikem kui nimetatud artiklis sätestatud miinimum, milleks on viis päeva. Riski võimendustagatise perioodi lühim kestus oleks seega kooskõlas ka määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 6. peatüki 6. jao sätetega, milles käsitletakse sisemudeli meetodi kasutamise nõudeid.
(7)
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 304 lõigetega 3 ja 4 on lühemad riski võimendustagatise perioodid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kasutada selleks, et arvutada omavahendite nõuded kliendi vastu olevate nõuete puhul, kohaldatavad ainult siis, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud tegutsevad kliirivate liikmetena. Eeskirju, mis käsitlevad riski võimendustagatise perioode, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kõnealuste sätete alusel kasutada, ei kohaldata järelikult juhul, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõudeid kliendi vastu olevate nõuete puhul, kuid ei tegutse asjaomaseid nõudeid kliirivate liikmetena. See ei sõltu ei sellest, kas krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad sisemudeli meetodit või mitte, ega sellest, kas asjaomaseid nõudeid klientide vastu kliiritakse keskselt või mitte.
(8)
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.
(9)
Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 37 asutatud pangandussektori sidusrühmade kogult (2),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Tasaarvestatava kogumi puhul määratakse riski võimendustagatise perioodid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 304 lõigete 3 ja 4 kohaldamisel kasutada, kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.
2. Kui asjaomane tasaarvestatav kogum hõlmab tehinguid, mida kliirib määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 88 kohane nõuetele vastav keskne vastaspool, on krediidiasutuste ja investeerimisühingute kasutatav riski võimendustagatise periood üks järgmistest perioodidest, sõltuvalt sellest, kumb on pikem:
a)
viis tööpäeva;
b)
tasaarvestatavasse kogumisse kuuluvate lepingute või tehingute pikim likvideerimisperiood, mille neid lepinguid või tehinguid kliiriv nõuetele vastav keskne vastaspool on avalikustanud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 (3) artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktile vi.
Kui avalikustatud likvideerimisperiood sisaldab kohustusi täitva kliiriva liikme suhtes olevate positsioonide uuendamise tõttu lisaperioodi, ei tohi esimese lõigu punkti b kohaldamisel periood, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad riski võimendustagatise perioodina, lisaperioodi sisaldada.
3. Kui asjaomane tasaarvestatav kogum hõlmab tehinguid, mida ei kliiri määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 88 kohane nõuetele vastav keskne vastaspool, on krediidiasutuste ja investeerimisühingute kasutatav riski võimendustagatise periood vähemalt kümme tööpäeva.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 2014