PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Austrálie pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/755/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zajišťují, že ústřední protistrany usazené a povolené v Austrálii nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že všechna ustanovení hlavy IV nařízení (EU) č. 648/2012 mají svoji obdobu v odpovídajících právně závazných požadavcích, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Austrálie na ústřední protistrany v ní povolené patří zákon Corporations Act 2001 (zákon o obchodních společnostech), který spolu s předpisy Corporations Regulations 2001 (předpisy o obchodních společnostech) tvoří právní rámec pro zúčtovací a vypořádací systémy. V části 7.3 zákona Corporations Act se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání zúčtovacích nebo vypořádacích činností, se musí ministr mimo jiného ubezpečit o tom, že předmětná ústřední protistrana zavedla odpovídající provozní pravidla a postupy, které jsou v souladu s platnými právními předpisy, aby se v mezích možností zajistilo, že je omezeno systémové riziko a že ústřední protistrana vykonává svoji činnost řádným a účinným způsobem. Ústřední protistrana musí mít také zavedeny odpovídající mechanismy pro řešení střetu zájmů a pro prosazování svých vnitřních pravidel a postupů. V otázce udělování povolení pro zúčtovací a vypořádací systémy a změn jejich vnitřních pravidel a postupů radí ministrovi Australská komise pro cenné papíry a investice (Australian Securities and Investments Commission, ASIC) a australská centrální banka (Reserve Bank of Australia, RBA), které jsou pověřeny posuzováním (a v případě ASIC vymáháním) dodržování povinností, které ústředním protistranám vyplývají ze zákona Corporations Act.
(7)
ASIC poskytuje regulovaným subjektům regulační pokyny, ve kterých jsou vysvětleny konkrétní otázky, na něž se již vztahují právní předpisy. ASIC zejména v prosinci 2012 přepracovala své regulační pokyny k vydávání povolení a výkonu dozoru nad zúčtovacími a vypořádacími systémy v rámci aktualizované příručky Regulatory Guide 211: „Clearing and settlement facilities: Australian and overseas operators“ (Zúčtovací a vypořádací systémy: australští a zahraniční operátoři, RG 2011). Příručka RG 211, kterou ASIC vypracovala, zavádí zásady pro infrastrukturu finančních trhů (Principles for Financial Market Infrastructures, PFMI), které v dubnu 2012 vydal Výbor pro platební a vypořádací systémy (2) (CPSS) a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO), jež jsou důležité pro povinnosti zakotvené v zákoně Corporations Act, a dále tato příručka poskytuje ústředním protistranám pokyny, jak dostát svým povinnostem vyplývajícím ze zákona Corporations Act. Nedodržování zákona Corporations Act, jak je vysvětleno v příručce RG 211, by proto mohlo vést k vymáhání jeho ustanovení a k sankčním opatřením.
(8)
RBA má na základě zákona Corporations Act pravomoc stanovit normy finanční stability, aby se zajistilo, že ústřední protistrany vykonávají svou činnost takovým způsobem, jenž přináší nebo upevňuje celkovou stabilitu australského finančního systému. V listopadu 2012 rada RBA pro platební systémy zejména schválila stanovení nových norem finanční stability, tzv. norem finanční stability pro ústřední protistrany (Financial Stability Standards for Central Counterparties, FSS), které tvoří 21 norem pro ústřední protistrany spolu s dílčími normami a pokyny. FSS nabyly účinnosti v březnu 2013 s výjimkou několika dílčích norem, které nabyly účinnosti dne 31. března 2014. FSS musí dodržovat všechny ústřední protistrany, kterým bylo uděleno povolení.
(9)
Hlavní zásady pro zúčtovací a vypořádací systémy stanovené v části 7.3 zákona Corporations Act a předpisech Corporations Regulations, jak je vysvětleno v příručce RG 211 komise ASIC, a FSS stanovené RBA (společně tvoří „základní pravidla“) stanoví normy na vysoké úrovni, které musí ústřední protistrany dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Austrálii. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků v Austrálii. Aby ústřední protistrany dodržovaly základní pravidla, musí mimo jiné přijmout vnitřní pravidla a postupy, které musí být v souladu se zvláštními požadavky, jež jsou stanoveny v zákoně Corporations Act a předpisech Corporations Regulations a jež jsou vysvětleny v příručce RG 211 a FSS, s tím, že tato vnitřní pravidla a postupy jsou předkládána ministrovi před tím, než může být vydáno povolení působit jako zúčtovací a vypořádací systém. Změny vnitřních pravidel a postupů ústředních protistran musí být oznámeny ministrovi. Ministr může změny vnitřních pravidel a postupů ústředních protistran zamítnout. Vnitřní pravidla a postupy ústředních protistran mají účinek smlouvy a jsou právně závazné pro ústřední protistrany a jejich účastníky.
(10)
Právně závazné požadavky stanovené v základních pravidlech, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(11)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zajišťují, že ústřední protistrany povolené v Austrálii splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(12)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie pro ústřední protistrany povolené v Austrálii zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(13)
Ústřední protistrany povolené v Austrálii podléhají průběžnému dohledu a dozoru ze strany ASIC a RBA. ASIC odpovídá za vymáhání toho, aby ústřední protistrany plnily své povinnosti vyplývající ze zákona Corporations Act, a v tomto ohledu provádí pravidelné hodnocení souladu ústředních protistran s jejich povinnostmi, které jim vyplývají z povolení, kromě povinností týkajících se FSS a snížení systémového rizika, a zejména s jejich povinností vykonávat svou činnost řádným a účinným způsobem v přiměřené míře, a poté předkládá zprávu ministrovi, která se zveřejňuje. RBA sleduje, zda ústřední protistrany plní své povinnosti vyplývající z příslušných povolení a povinnosti týkající se finanční stability a snížení systémového rizika, pravidelně hodnotí, zda každá ústřední protistrana dodržuje FSS, a překládá zprávu ministrovi, která se rovněž zveřejňuje. Ústřední protistrany povolené v Austrálii mohou obdržet písemné pokyny od ministra a od ASIC. Pokud ústřední protistrana písemný pokyn nesplní, může se ASIC obrátit na soud, který může ústřední protistraně nařídit, aby písemný pokyn splnila.
(14)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie pro ústřední protistrany povolené v Austrálii zajišťují průběžný účinný dohled a vynucování.
(15)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(16)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou podat žádost o „overseas clearing and settlement facility licence“ (povolení působit jako zahraniční zúčtovací a vypořádací systém), které jim umožní poskytovat v Austrálii některé nebo všechny clearingové služby, pro něž jsou držiteli povolení ve své domovské zemi.
(17)
Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení působit jakožto zahraniční ústřední protistrana v Austrálii, jsou srovnatelné s těmi, které se vztahují na ústřední protistrany z třetích zemí žádající o uznání podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012. Předpokladem uznání je, že regulační režim třetí země, v níž ústřední protistrana získala povolení, je z hlediska stupně ochrany před systémovým rizikem a z hlediska míry účinnosti a řádného výkonu služby, kterou poskytuje, považován za „dostatečně rovnocenný“ s australským regulačním režimem pro srovnatelné tuzemské ústřední protistrany. Posouzení „dostatečné rovnocennosti“ zahrnuje podobné úvahy jako ty, které se posuzují podle nařízení (EU) č. 648/2012. Před tím, než je zahraniční ústřední protistraně vydáno povolení, vyžaduje se zavedení mechanismů spolupráce mezi australskými orgány a příslušnými zahraničními orgány dohledu.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran z třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie pro ústřední protistrany povolené v Austrálii splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze tudíž považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj australského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Austrálie, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Austrálii a které tvoří část 7.3 zákona Corporations Act 2001 a předpisy Corporations Regulations 2001spolu s jejich příslušným vysvětlením v Regulatory Guidance 211 „Clearing and settlement facilities: Australian and overseas operators“ a v normách Financial Stability Standards for Central Counterparties, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
30. oktoober 2014,
keskseid vastaspooli käsitleva Austraalia õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega
(2014/755/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.
(2)
Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Austraalia õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekitaks seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.
(3)
Komisjon sai 1. septembril 2013 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt („ESMA”) eksperdiarvamuse Austraalias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra kohta. Eksperdiarvamuse kohaselt on kõigi määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise sätete puhul olemas vastavad õiguslikult siduvad nõuded, mida jurisdiktsiooni tasandil kohaldatakse Austraalias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes.
(4)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga.
(5)
Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.
(6)
Austraalia õiguslikult siduvad nõuded seal tegevusloa saanud kesksetele vastaspooltele koosnevad 2001. aasta äriseadustikust („Corporations Act”, edaspidi „äriseadustik”), mis koos selle 2001. aasta määrusega (edaspidi „äriseadustiku määrus”) moodustavad kliirimis- ja arveldussüsteemide õigusraamistiku. Äriseadustiku osaga 7.3 on ette nähtud, et enne kliirimis- või arveldustegevuseks tegevusloa andmist peab ministeerium muu hulgas veenduma, et asjaomasel kesksel vastaspoolel on asjakohased tegevuseeskirjad ja protseduurid, mis vastavad kohaldatavatele õigusnormidele, et mõistlikus mahus tagada, et süsteemset riski on vähendatud ja et keskne vastaspool toimib ausalt ja tõhusalt. Kesksel vastaspoolel peab olema ka asjakohane huvide konfliktide käsitlemise ning sise-eeskirjade ja protseduuride järgimise tagamise kord. Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon ning Austraalia Reservpank nõustavad ministeeriumi seoses kliirimis- ja arveldussüsteemidele litsentsi andmise ning nende sise-eeskirjade ja protseduuride muutmisega, ja vastutavad juhul, kui Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon järelevalvet teostab, selle hindamise eest, kas kesksed vastaspooled täidavad oma kohustusi äriseadustiku alusel.
(7)
Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon annab reguleeritud ettevõtjatele regulatiivseid suuniseid, et selgitada õigusaktidega juba hõlmatud konkreetseid teemasid. Täpsemalt vaatas Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon oma regulatiivsed suunised kliirimis- ja arveldussüsteemidele tegevusloa andmise kohta läbi 2012. aasta detsembris, võttes aluseks ajakohastatud regulatiivse suunise nr 211 „Kliirimis- ja arveldusüsteemid: Austraalia ja ülemeremaade ettevõtjad”. Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni regulatiivse suunisega nr 211 on rakendatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtted, mille andsid makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) välja 2012. aasta aprillis, mis on olulised äriseadustikus sätestatud kohustuste seisukohast, ja on kesksetele vastaspooltele antud suuniseid äriseadustiku kohaste kohustuste täitmiseks. Seepärast võib äriseadustiku (mida on selgitatud regulatiivse suunisega nr 211) järgimata jätmine viia sunni- ja karistusmeetmete kohaldamiseni.
(8)
Austraalia reservpangal on äriseadustiku alusel õigus määrata kindlaks finantsstabiilsuse nõuded eesmärgiga tagada, et kesksed vastaspooled tegutsevad viisil, millega kaasneb Austraalia finantssüsteemi üldine stabiilsus või mis soodustab seda. Eelkõige kiitis Austraalia reservpanga maksesüsteemide nõukogu 2012. aasta novembris heaks uute finantsstabiilsuse nõuete - finantsstabiilsuse nõuded kesksetele vastaspooltele - kindlaksmääramise, mis koosnevad kesksete vastaspoolte 21 nõudest ning lisanduvatest allnõuetest ja suunistest. Peale teatavate 31. märtsil 2014 jõustunud allnõuete jõustusid kesksete vastaspoolte finantsstabiilsuse nõuded 2013. aasta märtsis. Kõnealuseid nõudeid peavad järgima kõik tegevusloa saanud kesksed vastaspooled.
(9)
Äriseadustiku osas 7.3 ja äriseadustiku määruses sätestatud kliirimis- ja arveldussüsteemide peamiste põhimõtetega, mida on selgitatud Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni regulatiivses suunises nr 211, ning Austraalia reservpanga kehtestatud finantsstabiilsuse nõuetega (edaspidi koos „esmased normid”) on kehtestatud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Austraalias kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need esmased normid moodustavad Austraalia õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimiseks võtavad kesksed vastaspooled lisaks vastu sise-eeskirjad ja protseduurid, mis peavad vastama äriseadustikus ja selle määruses sätestatud erinõuetele, mida on selgitatud regulatiivse suunise nr 211 alusel, ja finantsstabiilsuse nõuetele, ning mis tuleb esitada ministeeriumile enne kliirimis- ja arveldussüsteemi tegevusloa saamist. Muudatustest kesksete vastaspoolte sise-eeskirjades ja protseduurides tuleb teavitada ministeeriumi. Ministeerium võib keelata muudatuste tegemise kesksete vastaspoolte sise-eeskirjades ja protseduurides. Kesksete vastaspoolte sise-eeskirjadel ja protseduuridel on lepingu mõju ning need on õiguslikult siduvad kesksetele vastaspooltele ja nende vastavatele osalistele.
(10)
Esmaste normidega kehtestatud ja Austraalias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuete tulemustega samaväärsed.
(11)
Seepärast leiab komisjon, et Austraalia õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.
(12)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Austraalia õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.
(13)
Austraalias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes teostavad pidevat järelevalvet ja kontrolli Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon ning Austraalia reservpank. Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon vastutab selle eest, et kesksed vastaspooled täidavad oma äriseadustiku kohaseid kohustusi, ja sellega seoses hindab ta korrapäraselt kesksete vastaspoolte tegevusloast tulenevate kohustuste täimist, välja arvatud nende kohustused seoses finantsstabiilsuse nõuete ja süsteemse riski vähendamisega, ning eriti kohustust tegutseda mõistlikus ulatuses ausalt ja tõhusalt, ning esitab ministeeriumile aruande, mis avaldatakse. Austraalia reservpank jälgib, kuidas kesksed vastaspooled täidavad vastavatest tegevuslubadest tulenevaid ning finantsstabiilsuse ja süsteemse riski vähendamisega seotud kohustusi; hindab korrapäraselt, kuidas iga keskne vastaspool järgib finantsstabiilsuse nõudeid, ning esitab ministeeriumile aruande, mis avaldatakse. Austraalias tegevusloa saanud kesksed vastaspooled võivad saada kirjalikke suuniseid ministeeriumilt ning Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjonilt. Kui keskne vastaspool ei suuda täita kirjalikke suuniseid, võib Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon pöörduda kohtusse, mis võib teha kesksele vastaspoolele ettekirjutuse järgida kirjalikku suunist.
(14)
Seepärast jõuab komisjon järeldusele, et Austraalia õigus- ja järelevalvekord seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.
(15)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohasele kolmandale tingimusele peab Austraalia õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.
(16)
Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda nn välismaise kliirimis- või arveldussüsteemi tegevusluba (edaspidi „välismaise keskse vastaspoole tegevusluba”), mis võimaldab neil osutada Austraalias mõnda või kõiki kliirimisteenuseid, mida on neil lubatud osutada oma päritoluliikmesriigis.
(17)
Välismaise keskse vastaspoole tegevusluba Austraalias taotleva kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad kriteeriumid on võrreldavad nendega, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 alusel tunnustamist taotleva kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate kriteeriumidega. Tunnustamise eeltingimusena peab kolmanda riigi õiguskord, kus keskne vastaspool on saanud tegevusloa, olema süsteemsete riskide kaitse taseme ning teenuste tõhususe ja aususe saavutatava taseme osas „piisavalt samaväärne” võrreldavate riigisiseste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Austraalia õiguskorraga. Piisava samaväärsuse hindamine hõlmab sarnaseid kaalutlusi nendega, mida hinnatakse määruse (EL) nr 648/2012 alusel. Välismaise keskse vastaspoole tegevusloa andmiseks on vajalik ka Austraalia ametiasutuste ja kolmanda riigi asjaomaste järelevalveasutuste vahelise koostöö sisseseadmine.
(18)
Seepärast tuleks Austraalia õigus- ja järelevalvekord lugeda kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhusat samaväärset süsteemi tagavaks.
(19)
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused võib Austraalia õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda võib käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon, keda teavitab ESMA, peaks jätkuvalt jälgima Austraalia kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.
(20)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel tuleb Austraalias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb 2001. aasta äriseadustiku osast 7.3 ning äriseadustiku 2001. aasta määrusest, mida on selgitatud vastavalt regulatiivsele suunisele nr 211 „Kliirimis- ja arveldussüsteemid: Austraalia ja ülemeremaade ettevõtjad”, ja kesksete vastaspoolte finantsstabiilsuse nõudeid käsitada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega samaväärsena.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 30. oktoober 2014