PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 716/2014,
27. juuni 2014,
Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetava ühise katseprojekti kehtestamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (1) eriti selle artikli 15a lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja arendustegevuse projekt (projekt SESAR), mille eesmärk on ajakohastada lennuliikluse korraldamist (edaspidi „ATM”) Euroopas, kujutab endast ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiasammast. Selle projekti eesmärk on töötada Euroopa Liidus 2030. aastaks välja tulemuslik lennuliikluse korraldamise taristu, mis võimaldab lennutransporti ohutult ja keskkonnasõbralikult käitada ning arendada.
(2)
Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 409/2013 (2) on sätestatud nõuded ühisprojektide sisu, väljatöötamise, vastuvõtmise, rakendamise ja järelevalve kohta. Määrusega on ette nähtud, et ühisprojekte tuleb rakendada kasutuselevõtuprogrammil põhinevate ja kasutuselevõtu haldusasutuse kooskõlastatud rakendusprojektide kaudu.
(3)
Vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 409/2013 on ühisprojekti eesmärk võtta õigel ajal, kooskõlastatult ja ühtlustatult kasutusele kasutusvalmid ATMi funktsioonid, mille abil on võimalik teha põhilisi käitamispõhimõtete muudatusi, mis on kindlaks määratud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas. Ühisprojekti raames toetatakse vaid selliseid ATMi funktsioone, mis nõuavad ühtlustatud kasutuselevõttu ja aitavad oluliselt kaasa kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisele.
(4)
Komisjoni palvel valmistas ühisettevõtte SESAR ette esimese ühisprojekti (edaspidi „ühine katseprojekt”) esialgse kavandi.
(5)
Komisjon analüüsis Euroopa Lennundusohutusameti, Euroopa Kaitseagentuuri, võrgu haldaja, tulemuslikkuse kontrolli organi, Eurocontroli, Euroopa standardiorganisatsioonide ja Euroopa tsiviillennunduse seadmete organisatsiooni (Eurocae) osalusel esialgset kavandit ja vaatas selle läbi.
(6)
Seejärel tegi komisjon üldise sõltumatu tasuvusanalüüsi ning konsulteeris nõuetekohaselt liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega.
(7)
Selle põhjal koostas komisjon ettepaneku ühise katseprojekti kohta. Vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 409/2013 kiitis SESARi tsiviilvaldkonna õhuruumi kasutajate rühm kõnealuse ettepaneku heaks 30. aprillil 2014; aeronavigatsiooniteenuste osutajad kiitsid ettepaneku heaks 30. aprillil 2014; lennujaamakäitajad kiitsid ettepaneku heaks 29. aprillil 2014; võrgu haldaja kiitis ettepaneku heaks 25. aprillil 2014 ja ELi liikmesriikide meteoroloogiateenistused kiitsid ettepaneku heaks 30. aprillil 2014.
(8)
Ühises katseprojektis määratakse kindlaks kuus ATMi funktsiooni: saabumisjärjestuse laiendatud haldamine ja suutlikkuspõhine navigatsioon suure liiklustihedusega lähenemisaladel (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas); lennujaamade integratsioon ja jõudlus (Airport Integration and Throughput); õhuruumi paindlik korraldamine ja vabalt valitavad marsruudid (Flexible Airspace Management and Free Route); ühine võrguhaldus (Network Collaborative Management); esmane süsteemidevaheline teabehaldus ja trajektooriteabe esmane jagamine (Initial System Wide Information Management and Initial Trajectory Information Sharing). Nende ATMi kuue funktsiooni kasutuselevõtt tuleks muuta kohustuslikuks.
(9)
Funktsioonid, mis on seotud saabumisjärjestuse laiendatud haldamisega ja suutlikkuspõhise navigatsiooniga suure liiklustihedusega lähenemisaladel, peaksid parandama lähenemistrajektoori täpsust ja hõlbustama liiklusjärjekorra varasemat kindlaksmääramist, mis aitab vähendada kütusekulu ja keskkonnamõju laskumise/saabumise etapis. See funktsioon hõlmab liikluse ühtlustamisega seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(10)
Lennujaamade integratsiooni ja jõudlusega seotud funktsioon peaks suurendama lennuraja ohutust ja läbilaskevõimet, vähendama kütusekulu ja hilinemisi ning suurendama lennujaama läbilaskevõimet. See funktsioon hõlmab lennujaamade integratsiooni ja jõudlusega seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(11)
Õhuruumi paindliku korraldamise ja vabalt valitavate marsruutidega seotud funktsioon peaks aitama õhuruumi tõhusamalt kasutada ning oluliselt vähendama kütusekulu ja hilinemisi. See funktsioon hõlmab õhuruumi korraldamiselt 4D-trajektoorihaldusele üleminekuga seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(12)
Ühise võrguhaldusega seotud funktsioon peaks parandama kõikide ATMi sidusrühmade vahel jagatava võrguteabe kvaliteeti ja õigeaegsust ning tänu sellele paraneks märkimisväärselt aeronavigatsiooniteenuste (edaspidi „ANS”) osutamine ja väheneksid hilinemistega seotud kulud. See funktsioon hõlmab ühise võrguhalduse ja läbilaskevõime dünaamilise tasakaalustamisega seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(13)
Esmase süsteemidevahelise teabehaldusega seotud funktsioon, mis hõlmab mitmesuguseid teenuseid, mida osutatavad ja tarbivad süsteemidevahelise teabehalduse (SWIM) suutlikkusega süsteemid internetiprotokollipõhise võrgu kaudu, peaks oluliselt parandama ANSi tulemuslikkust. See funktsioon hõlmab SWIMiga seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(14)
Trajektooriteabe esmase jagamisega seotud funktsioon koos lennuandmete töötlemise tõhustamisega peaks suurendama õhusõiduki trajektoori prognoositavust, mis on nii õhuruumi kasutajate, võrgu haldaja kui ka ANSi osutajate huvides, kuna see vähendab taktikaliste sekkumiste arvu ja võimaldab vältida konflikte. See peaks parandama aeronavigatsiooniteenuste osutamist ning vähendama kütusekulu ja hilinemisi. Kõnealune funktsioon hõlmab õhuruumi korraldamiselt 4D-trajektoorihaldusele üleminekut käsitleva põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa ja toetab trajektooriteavet jagades kaudselt teisi ATMi funktsioonidega seotud põhielemente.
(15)
Selleks et saada ühise katseprojekti rakendamisest võimalikult suurt kasu, peaksid selle rakendamises eeldatavalt osalema ka teatavad operatiivses lennutegevuses osalevad kolmandate riikide sidusrühmad. Rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 kohaselt peab nende kaasamise tagama kasutuselevõtu haldusasutus. Operatiivses lennutegevuses osalevate kolmandate riikide sidusrühmade kaasamine ei piira aeronavigatsiooniteenuste ja ATMi funktsioonidega seotud pädevuste jaotust.
(16)
Selleks et abistada operatiivses lennutegevuses osalevaid asjaomaseid sidusrühmi ATMi funktsioonide kasutuselevõtul, peaks komisjon avaldama mittesiduvaid viitematerjale, näiteks standardimisel ja tööstuslikul tootmisel kasutatavaid abimaterjale, mille töötab välja ühisettevõte SESAR, standardimist ja õigusakte hõlmava tegevuskava ning ühist katseprojekti toetava üldise tasuvusanalüüsi. Vajaduse korral töötatakse abimaterjalid välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 552/2004 (3) ette nähtud korras ja kaasatakse kõnealuse määruse sätete kohaselt ka liikmesriikide järelevalveasutused.
(17)
Ühise katseprojekti rakendamist tuleks jälgida võimalikult suures ulatuses, kasutades olemasolevaid järelevalvemehhanisme ja konsulteerimisstruktuure, et kaasata kõik operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad.
(18)
Käesoleva määruse läbivaatamiseks tuleks kehtestada asjakohased mehhanismid ja läbivaatamisse tuleks kaasata ka kasutuselevõtu haldusasutus, kes peaks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artiklile 9 kooskõlastama oma tegevuse ja tegema koosööd liikmesriikide järelevalveasutustega, sõjaväega, ühisettevõttega SESAR, võrgu haldajaga ja tootva tööstusega eelkõige selleks, et võimaldada komisjonil käesolevat määrust vajaduse korral muuta. Kasutuselevõtu haldusasutus peab vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artikli 9 lõike 7 punktile c arvesse võtma oma tegevuse mõju iga liikmesriigi ja ühisele kaitsevõimele. Vastavalt üldisele avaldusele ühtse Euroopa taeva algatusega seotud sõjaliste küsimuste kohta (4) kuulub ühise katseprojekti kooskõlastamine sõjaväega endiselt prioriteetide hulka. Selle avalduse kohaselt peaksid liikmesriigid eelkõige suurendama tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostööd ja kui kõik asjaomased liikmesriigid peavad vajalikuks, hõlbustama nende liikmesriikide poolt vajalikuks peetavas ulatuses koostööd nende relvajõudude vahel kõikides lennuliikluse korraldamise küsimustes.
(19)
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (5) artikli 1 lõikele 2 ei piira kõnealuse määruse kohaldamine liikmesriikide suveräänsust nende õhuruumi suhtes ega liikmesriikide nõudeid seoses avaliku korra, julgeoleku ja kaitseküsimustega. Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi.
(20)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse esimene ühisprojekt, edaspidi „ühine katseprojekt”. Ühises katseprojektis määratakse kindlaks selliste ATMi funktsioonide esimene kogum, mis tuleb kasutusele võtta õigel ajal, kooskõlastatult ja ühtlustatult, et saavutada Euroopa ATMi üldkavast tulenevad põhilised käitamisalased muudatused.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse selliste Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMNi) ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide suhtes, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 552/2004 I lisas. Käesolevat määrust kohaldatakse operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade suhtes, kes on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artiklis 2 sätestatud mõisteid.
Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennujaamade ühine otsustusprotsess (A-CDM)”- protsess, mille käigus tehakse lennuliiklusvoo ja läbilaskevõime juhtimisega (edaspidi: „ATFCM”) seotud otsuseid, mis põhinevad operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade ja muude ATFCMi kaasatud osalejate vahelisel suhtlusel ja mille eesmärk on vähendada hilinemisi, parandada sündmuste prognoositavust ja optimeerida ressursside kasutamist.
2) „lennujaama operatiivkava (AOP)”- üks ühine, ühiselt kokkulepitud ja pidevalt ajakohastatav kava, mis on kättesaadav kõigile lennujaama sidusrühmadele, kelle eesmärk on tagada ühine olukorrast teavitamine ja luua alus, mis võimaldab neil teha protsessi optimeerimist käsitlevaid otsuseid;
3) „võrgu operatiivkava (NOP)”- kava koos abivahenditega, mille võrgu haldaja töötab välja kooskõlas operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega, et korraldada oma tegevust lühikeses ja keskpikas perspektiivis vastavalt võrgu strateegilises kavas sisalduvatele juhtpõhimõtetele. Võrgu operatiivkava osa, milles käsitletakse Euroopa lennumarsruutide võrgu kavandamist, hõlmab Euroopa lennumarsruutide võrgu parendamise kava;
4) „ATMi funktsiooni käitamine”- ATMi funktsioon on kasutusele võetud ja seda kasutatakse täies mahus kõikide igapäevatoimingute puhul;
5) „kasutuselevõtu sihtkuupäev”- kuupäev, kui asjaomased ATMi funktsioonid peavad olema täielikult kasutusele võetud ja täies mahus kaasatud kõikidesse igapäevatoimingutesse.
Artikkel 3
ATMi funktsioonid ning nende kasutuselevõtt
1. Ühine katseprojekt hõlmab järgmisi ATMi funktsioone:
a)
saabumisjärjestuse laiendatud haldamine ja suutlikkuspõhine navigatsioon suure liiklustihedusega lähenemisaladel;
b)
lennujaamade integratsioon ja jõudlus;
c)
õhuruumi paindlik korraldamine ja vabalt valitavad marsruudid;
d)
ühine võrguhaldus;
e)
esmane süsteemidevaheline teabehaldus
f)
trajektooriteabe esmane jagamine.
Neid ATMi funktsioone kirjeldatakse käesoleva määruse lisas.
2. Käesoleva määruse lisas kindlaks määratud sidusrühmad ja võrgu haldaja võtavad kasutusele lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonid ja rakendavad asjakohaseid käitamisprotseduure, millega tagatakse kõnealuste funktsioonide tõrgeteta toimimine kooskõlas käesoleva määruse lisaga ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 409/2013. Käitamistegevuses osalevad sõjandusvaldkonna sidusrühmad võtavad eespool nimetatud ATMi funktsioonid kasutusele vaid niivõrd, kuivõrd see on vajalik määruse (EÜ) nr 552/2004 II lisa A osa punkti 4 nõuete täitmiseks.
Artikkel 4
Viite- ning abimaterjalid
Komisjon avaldab oma veebilehel käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonide kasutuselevõtu kohta järgmised viite- ja abimaterjalid:
a)
soovituslik loetelu ühisettevõtte SESAR koostatud abimaterjalidest, milles käsitletakse standardimist ja tööstuslikku tootmist ning mis sisaldab ka tarnimise sihtkuupäevi;
b)
standardimist ja õiguslikke vajadusi hõlmav soovituslik tegevuskava, sealhulgas viited rakenduseeskirjadele ja ühenduse spetsifikatsioonid, mis on välja töötatud vastavalt määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklitele 3 ja 4, ning asjaomased tarnimise sihtkuupäevad;
c)
ühine tasuvusanalüüs, milles võetakse arvesse sidusrühmade poolt ühise katseprojekti tasuvusanalüüsile antud heakskiitu.
Artikkel 5
Järelevalve
Komisjon teostab rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artikli 6 kohast järelevalvet eelkõige järgmiste kavandamis- ja aruandlusvahendite kaudu:
a)
Euroopa ATMi üldkava kavandamise ja rakendamise aruandlusmehhanismid;
b)
võrgu strateegiline kava ja võrgu operatiivkava;
c)
tulemuslikkuse kavad, eelkõige komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 (6) artikli 11 lõike 3 punktis c, artikli 11 lõikes 5 ja II lisa punktis 2 nimetatud teave;
d)
aeronavigatsioonikulusid käsitlevad aruandetabelid, eelkõige komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 (7) II lisa tabeli 1 real 3.8 ja punkti 2 alapunktis m ning VII lisa tabeli 3 ridadel 2.1-2.4 nimetatud teave;
e)
määruse (EL) nr 409/2013 artiklis 10 osutatud rakendusprojektide järelevalve, mida teeb kasutuselevõtmise haldusasutus;
f)
funktsionaalsete õhuruumiosade kavandamist ja rakendamist käsitlevad aruandlusmehhanismid;
g)
standardimisega seotud kavandamis- ja rakendusmehhanismid.
Artikkel 6
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi, võttes arvesse järgmist: kasutuselevõtu haldusasutuselt artikli 9 lõike 2 punkti e kohaselt saadud teave ja nõuanded, olles eelnevalt korraldanud rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artikli 9 kohase kooskõlastamise ja konsulteerimise; artiklis 5 osutatud järelevalve käigus kogutud teave ja ATMi tehnoloogilised arengusuunad, mis sisaldavad ühtse taeva komiteele esitatavaid läbivaatamistulemusi.
Läbivaatamisel käsitletakse eelkõige järgmisi aspekte:
a)
artikli 3 lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonide kasutuselevõtu käigus tehtud edusammud;
b)
ühise katseprojekti rakendamist toetavate olemasolevate stiimulite kasutamine ja võimalikud uued stiimulid;
c)
ühise katseprojekti panus tulemuseesmärkide saavutamisse ja paindliku õhuruumikasutuse rakendamisse;
d)
artikli 3 lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonide kasutuselevõtu tegelikud kulud ja sellest saadav kasu, sealhulgas operatiivses lennutegevuses osalevaid konkreetseid sidusrühmaliike mõjutavate kõikide kohalike või piirkondlike kahjulike mõjude kindlakstegemine;
e)
vajadus kohandada ühist katseprojekti, eelkõige selle personaalset ja geograafilist kohaldamissala ning lisas sätestatud kasutuselevõtu sihtkuupäevi;
f)
artiklis 4 osutatud viite- ja abimaterjali väljatöötamisel tehtud edusammud.
Komisjon algatab esimese läbivaatamise hiljemalt 18 kuud pärast kasutuselevõtuprogrammi heakskiitmist.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. juuni 2014